Malá vodná elektráreň Kraľovany	

ZÁVEREČNÉ STANOVISKO 
Z POSÚDENIA VPLYVOV NAVRHOVANEJ ČINNOSTI NA ŽIVOTNÉ PROSTREDIE
OU-ZA-OSZP2-2017/015736-14/Gr

vydal  Okresný úrad Žilina, odbor starostlivosti o životné prostredie, oddelenie štátnej správy vôd a vybraných zložiek životného prostredia kraja, podľa zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmenách a doplnení niektorých zákonov.

Základné údaje o navrhovateľovi

I.1. 	názov 
Liptovia, a.s.

I.2. 	Identifikačné číslo 
	36 439 118

I.3. 	sídlo 		
Františka Klimeša 686/14 031 01 Liptovský Mikuláš

I.4. 	Oprávnený zástupca navrhovateľa 
Ing. Rastislav Hutta  

Základné údaje o navrhovanej činnosti

II.1.	Názov
MALÁ VODNÁ ELEKTRÁREŇ KRAĽOVANY
II.2.	Účel
Vybudovanie malej vodnej elektrárne na toku Váh v profile Kraľovany v rkm 301,35, ktorá bude slúžiť  na výrobu elektrickej energie 

II.3.	Užívateľ
Liptovia a.s.
             Františka Klimeša 686/14 
             031 01 Liptovský Mikuláš 

II.4.	Umiestnenie NAVRHOVANEJ ČINNOSTI
Kraj: Žilinský    Okres: Dolný Kubín    Obec: Kraľovany      Katastrálne územie: Kraľovany 
Parcely :
             KN-E 724/4   (vodné plochy)
             KN-C 450      (zastavané plochy a nádvoria)
             KN-C 451      (zastavané plochy a nádvoria)

II.5.	Termín začatia a skončenia výstavby a prevádzky navrhovanej činnosti
Začiatok realizácie sa predpokladá v r. 2017, ukončenie výstavby v r. 2019. 
Predpokladaná  doba výstavby MVE Kraľovany je 24 mesiacov.
II. 6.      STRUČNÝ POPIS TECHNICKÉHO RIEŠENIA A VARIANTY ČINNOSTI

Stavba vlastného stupňa MVE je navrhnutá cca 600 m pod sútokom Oravy a Váhu v rkm 301,350. Hydrostatické vzdutie od prevádzkovej hladiny bude 429,50 m n.m. Dĺžka vzdutia vodnej hladiny bude cca 650 m a bude zasahovať po železničný most, resp. po hranicu sútoku s riekou Orava. Do toku Orava navrhovaná činnosť nebude zasahovať. Objekt MVE bude stavebne prispôsobený použitému technologickému zariadeniu. Maximálny výkon na hriadeli turbíny bude 1 222 kW. Prístup do areálu MVE bude riešený zrekonštruovaním odbočovacieho pruhu zo štátnej cesty I/18. 

Orientačné rozdelenie stavebných objektov :
SO 101 Príprava územia
SO 102 Stavebná jama 1.časť
SO 103 Prevedenie vody počas výstavby 1 .časť
SO 104 Stavebná jama 2.časť
SO 105 Prevedenie vody počas výstavby 2. časť
SO 201 Ľavostranné zaviazanie hate - ovplyvnené výstavbou diaľnice
SO 202 Spodná stavba hate
SO 203 Horná stavba hate
SO 301 Spodná stavba MVE, trstinový rybovod,
SO 302 Horná stavba VE
SO 303 Pravostranné zaviazanie MVE
SO 304 Strojovňa VE - stavebná elektroinštalácia
SO 304 Strojovňa VE - EPS
SO 305 Areál MVE - EZS
SO 306 Rekonštrukcia jestvujúceho odbočovacieho pruhu SO 307 Spevnené plochy
SO 308 Vonkajšie osvetlenie
SO 309 Vyvedenie výkonu 
SO 310 Oplotenie
SO 401 Úprava koryta nad haťou - ovplyvnené výstavbou diaľnice 
SO 402 Úprava koryta pod haťou - ovplyvnené výstavbou diaľnice 
SO 501 Lesobiotechnické úpravy 
SO 502 Sadové úpravy
SO 601 Zariadenie pre meranie a pozorovanie
Technologická časť :
PS 01 Prívod vody 
PS 02 Strojovňa PS 03 Výtok vody
PS 04 Technologická časť hate
PS 05 Elektrotechnologická časť MVE
PS 06 Elektrotechnologická časť hate
PS 07 ASRTP MVE a hate
PS 08 Vonkajšie technologické rozvody
PS 09 Zariadenie pre meranie a pozorovanie
PS 10 Prepojenie ASRTP MVE - centrálny dispečing.
PS 11 Signalizačný kábel
Dočasné objekty pre potreby výstavby :
SO 701 22 KV prípojka + trafostanica SO 702 Zariadenie staveniska
Popis technického riešenia hlavných objektov
Hať
Rozmery navrhovanej hate a jej výškové usporiadanie je navrhnuté tak, aby bola schopná previesť návrhovú povodeň  Q100 = 1 360 m3/s a zakladanie hate, výška pilierov a premostenia umožní previesť aj katastrofické povodne do Q1000 = 1960 m3 /s. Haťové polia sú hradené segmentami s klapkami. Dvojdielny uzáver je výhodný z prevádzkového hľadiska, pretože umožňuje prevádzanie plavenín a ľadov cez sklopenú klapku pri minimálnej strate vody. Spodná stavba hate a piliere hate sú navrhované zo železobetónu. Segment s klapkou je umiestnený na masívnom Jamborovom prahu s korunou na kóte 425,50 m n.m. Za prahom je vývar dĺžky 18,0 m. Na spodný prah vývaru nadväzuje protivýmoľová kamenná nahádzka dĺžky 45,0 m. Cez piliere hate je navrhované premostenie, ktoré nadväzuje na premostenie VE.
Hlavné parametre hate :
Typ hate	segment s klapkou
Počet polí	3
Svetlá šírka poľa	22,0 m
Hradiaca výška segmentu s klapkou	2,9 m
Vzdutia hate	429,50 m
Kóta dna pred haťou	425,00 m n.m.
Kóta pevného prahu	426,60 m n.m.
Kóta dna za vývarom	424,20 m n.m.
MVE
V strojovni sú navrhnuté 3 Kaplanove  priamoprúdové  turbíny. Parametre turbíny:
-	návrhový prietok 30 m3/s
-	rozmedzie spádov 3,6 - 4,25 m
-	maximálny výkon na hriadeli turbíny 1222 kW
MVE je riešená ako príhaťová a bude zakladaná v stavebnej jame spolu s rybovodom. Objekt MVE bude stavebne prispôsobený použitému technologickému zariadeniu, navrhnuté sú obvyklé časti ako vtoky, strojovňa, výtoky, vývar. Spodná stavba zahrňuje masívne železobetónové konštrukcie so zabetónovanými kusmi vtokových a výtokových častí turbín, vedení hradenia a tesniacich rámov hradenia.
Nad MVE sa navrhuje zaviazanie pravého piliera do hrádze, horná stena a šikmá pätka na usmernenie pohybu splavenín. Pod VE sa navrhuje pravostranný pilier, ktorý naviaže na jestvujúci oporný múr štátnej cesty a na úpravy koryta pod stupňom. Vtoky a výtoky musia vyhovovať pre podjazd autožeriavu v šírke MVE. Osvetlenie strojovne bude denné aj umelé. Vetranie priestorov bude prirodzené aj umelé s možnosťou spustenia pri vstupe do objektu strojovne MVE ako aj jednotlivých vetraných priestorov. Strojovňa MVE bude vybavená EPS. Sociálne zariadenie odpovedá počtu pracovníkov občasnej obsluhy (1 pracovník). Odkanalizovanie sociálneho zariadenia je riešené do vodotesnej žumpy. Spevnená plocha okolo MVE bude osvetlená. Areál bude chránený zabezpečovacím zariadením. Prístup do areálu bude cez rekonštruovaný odbočovací pruh zo štátnej cesty č. I/18. Oplotenie sa navrhuje v minimálnom rozsahu tak, aby bola zabezpečená ochrana majetku a bezpečnosť náhodných okoloidúcich.

Vyvedenie výkonu
Vyvedenie výkonu malej vodnej elektrárne do distribučnej siete 22 kV bude podzemným 22 kV káblom na stožiar 22 kV linky č. 243. Dĺžka podzemného kábla bude 150 m.

Úpravy nad haťou
Úpravy nad haťou pozostávajú z úpravy koryta a brehov na ľavej a pravej strane. Na ľavej strane bude naviazané na ľavobrežný pilier hate a prispôsobené objektu diaľnice č. 569-00 v km 6.0 - 6.5. Od konca úpravy v rámci diaľnice budú úpravy ukončené pri cestnom moste. Úprava je navrhovaná ako ochrana spodnej stavby diaľnice pred povodňami a je totožná s úpravami koryta v rámci MVE (vzdutie).
Navrhovaný je oporný múr z kameňa 1,0 m nad navrhované vzdutia 429,50 m n.m,. ako ochrana spodnej stavby diaľnice pred povodňovými prietokmi (priečny rez v profile 10 a 15). Pravostranná hrádza pri ihrisku vyhovuje aj pre 100-ročnú vodu.
Svah a dno pravostrannej hrádze bude od hornej steny a pravého piliera hate až po cestný most opevnený lomovým kameňom a tesnený fóliou proti priesakom.
Nad cestným mostom po sútok a následne v koryte Váhu, Oravy a pri železničnom moste bude doplnené opevnenie koryta a úprava vegetačného doprovodu.
Dno nad haťou bude upravené v časti nánosov pri pravobrežnej hrádzi a pozdĺž novovybudovaných svahov koryta.
Pre udržanie tvaru koryta a pre minimalizáciu usadzovania sedimentov nad haťou bude v projekte pre stavebné povolenie riešený systém koncentračných a usmerňovacích prvkov ako aj dlhý prerušovaný dnový usmerňovací prah odklonený cca 200 od brehovej čiary pod železničným mostom. Jeho zmyslom bude vytvorenie lokálnych zmien rýchlosti vody pri dne, vyvolanie pozdĺžneho víru a vytvorenie výmoľu a následne nánosu, teda simulácia prostredia pre reofilnú ichtyofaunu.

Úpravy pod haťou
Úpravy pod haťou pozostávajú z úpravy koryta a brehov na ľavej strane a čiastočne aj na pravej strane.
Na ľavej strane bude naviazané na ľavobrežný pilier hate a prispôsobené objektu diaľnice č. 569 - 00 v km 5.5 - 5.9. Od konca úpravy v rámci diaľnice budú opevnenia doplnené po koniec úpravy.
Úprava je navrhovaná ako ochrana spodnej stavby diaľnice pred povodňami a je totožná s úpravami koryta v rámci MVE .
Navrhované je opevnenie z kameňa s pätkou 0,5 m nad prietok 90 m3/s a oporný múr z kameňa ako ochrana pred povodňovými prietokmi spodnej stavby diaľnice. / priečny rez v profile 20 a 24 /
Úprava koryta pod haťou zahrňujú aj prehĺbenie za vývarom MVE a hate na kótu 424,20 m n.m. Ďalej čiastočné prehĺbenie so sklonom dna 0,1 % na dĺžku 1 km. Začiatok šírky prehĺbenia je navrhované cca 15 m od jestvujúcich pravostranných úprav v rámci ochrany pred povodňami a ochrany štátnej cesty I 18.

Lesobiotechnické a sadové úpravy
Pre podporenie previazanosti stavby s prírodou bude v rámci projektu pre stavebné povolenie vypracovaný leso- biotechnický projekt, ktorý bude riešiť previazanie technického riešenia vodného stupňa so živou a neživou prírodou, na ľavej strane ako súčasť diaľnice a na pravej strane v rámci predmetného objektu.

Zariadenie pre meranie a pozorovanie
Zahrňuje zariadenie pre nutný technicko - bezpečnostný dohľad (TBD), podrobné riešenie je v projekte pre stavebné povolenie aj s určením kategorizácie vodnej stavby.

Rybovod
V zmysle dokumentácie: Malá vodná elektráreň Kraľovany, Dokumentácia pre územné rozhodnutie, vrátane situácie, pozdĺžneho, priečneho rezu rybovodu, apríl 2016 je navrhnutý prepážkový, bazénový (veľkokomorový) rybovod. Tento je navrhovaný podľa nariadení a odporúčaní uvedených v dokumente „Určenie vhodných typov rybovodov podľa typológie vodných tokov – Metodické usmernenie MŽP SR“ (ďalej len „MU MŽP SR“). Vstupné údaje boli brané z ichtyologických podkladov pre navrhovanie rybovodov podľa článku 2 MU MŽP SR (bol vykonaný ichtyologický prieskum). Určenie rybieho pásma prebiehalo pomocou prílohy č. 1.1. tabuľky 1.4 „Zaradenie vodných útvarov SR do rybích pásiem“. Jedná sa o „Lipňové pásmo“.
Rybovod je situovaný medzi MVE a hať ako optimálne umiestnenie podľa článku 3 MU MŽP SR. Prietok v rybovode bol stanovený nad 1,5 m3.s-1 podľa state 3.1.4. Určenie trvalého (obvyklého) prietoku vody v rybovode MU MŽP SR. Zosilnenie vábiaceho signálu (akustický a optický) bude pomocou vábiaceho vodopádiku o prietoku 30l/s. Voda bude padať z výšky 2,0 m nad hladinou priemerného prietoku. Osadený je 500 mm pred výtokom z rybovodu.  Návrh jeho vodného prostredia, rozmer a dotvorenie jeho prostredia pre dosiahnutie prírodného charakteru a návrh horného vtoku bolo prispôsobené podľa state 3.3. Návrh vodného prostredia v koryte rybovodu a 3.4. Návrh horného vtoku – zaistenie požadovaného prietoku v koryte rybovodu a výstupu rýb z neho MU MŽP SR. Parametre rybovodu vychádzajú zo súhrnnej tabuľky 3.5.2. Tabuľka rýchlostí a rozmerov v rybovode pre jednotlivé rybie pásma MU MŽP SR. Rybie pásmo bolo určené „Lipňové pre Qa≥20m3.s-1. Parametre rozmerov boli určené aj na základe ichtyologického prieskumu, kde sa menila časť parametrov z dôvodu nálezu konkrétne menovaných druhov (zväčšenie hĺbky vody v bazéne).
Rybovod je navrhnutý ako betónový, kde sú jeho steny a prepážky odliate do kamennej štruktúry. Povrch bude maximálne členitý podobný prírode. Celý rybovod je prekrytý sieťou pre optické krytie rýb pred predátormi. Koryto rybovodu bude podobné prírode, vyložené riečnym kameňom s priemerom 250 – 350 mm, ukladaným do betónu pre dosiahnutie členitosti dna. Špáry medzi kameňmi budú vyplnené betónom len do polovice, ostatná časť bude tvorená dnovým kamenito-štrkovým substrátom hrúbky 100 mm. Horný vtok do rybovodu je chránený proti zaneseniu predsunutým hradením z riedkych hrablíc so svetlosťou 100 mm. Hradenie je osadené 500 mm pred vtokom. V strede dĺžky rybovodu je navrhnutý oddychový bazén rozmerov 3,0 x 5,0 m a hĺbky 3,6 m o objeme 54,0 m3. Energia vody po utlmení v oddychovom bazéne je Pb = 50 W.m-3 (Pb=(Q.g.ρ.Δh)/Vb podľa 3.5.2. tabuľky MU MŽP SR). Ostatné bazény rybovodu majú rozmer 2,5 x 5,0 m, hĺbky 1,1 m, objemu 13,75 m3 a energiu vody po utlmení Pb = 197 W.m-3. Prietok rybovodom je navrhnutý 1,66 m3.s-1 (nad požadovanú hodnotu 1,5 m3.s-1). Maximálna rýchlosť prúdenia v štrbine bola stanovená na 1,8 m.s-1. Hydraulický návrh priechodového otvoru bazénového rybovodu bol prevedený podľa state 12.6.4. MU MŽP SR.

II.10. 	Celkové náklady (orientačné)
Celkové náklady na realizáciu navrhovanej činnosti predstavujú orientačne sumu 3,550 milióna €.

III. POPIS PRIEBEHU POSUDZOVANIA

1.	Vypracovanie Správy o hodnotení 

Navrhovateľ Liptovia, a.s., F. Klimeša 686/14, 031 01 Liptovský Mikuláš požiadal dňa 12.12.2011 Krajský úrad životného prostredia v Žiline, úsek OPaK o odborné stanovisko v zmysle § 28 zákona č. 543/2002  Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov, k projektu „MVE Kraľovany“. Krajský úrad životného prostredia vydal listom č. 2012/108-4/Dur z dňa 8.2.2012 odborné stanovisko k návrhu plánovanej činnosti v európskej sústave chránených území, v ktorom uvádza nasledovné - podľa § 28 ods. 2 zákona „akýkoľvek plán alebo projekt, ktorý priamo nesúvisí so starostlivosťou o územie patriace do európskej sústavy chránených území, navrhované chránené vtáčie územie alebo územie európskeho významu (ďalej len "územie sústavy chránených území") alebo nie je pre starostlivosť oň potrebný, ale ktorý pravdepodobne môže mať samostatne alebo v kombinácii s iným plánom alebo projektom na toto územie významný vplyv, podlieha hodnoteniu jeho vplyvov na takéto územie z hľadiska cieľov jeho ochrany".

Predmetná činnosť (MVE Kraľovany) "nesúvisí so starostlivosťou" o predmetné územie sústavy chránených území NATURA 2000, ani nie je pre starostlivosť o takéto územie potrebná.
V súvislosti s územiami sústavy NATURA 2000 môže mať samostatne alebo v kombinácii s iným plánom alebo projektom na toto územie významný vplyv, a teda je predmetom posudzovania jeho vplyvu na životné prostredie podľa osobitného predpisu (zákon č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“)).

Na základe uvedeného stanoviska Krajský úrad životného prostredia v Žiline, úsek EIA listom č. 2012/00378/Gr zo dňa 28.2.2012 určil podľa § 30 zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov rozsah hodnotenia navrhovanej činnosti, v ktorom pre ďalšie hodnotenie vplyvu navrhovanej činnosti neurčil iné variantné riešenia  a stanovil špecifické požiadavky, ktoré je potrebné v Správe o hodnotení (SOH) rozpracovať.

Správu o hodnotení vypracoval, v júli 2012, Ing. Miroslav Vrbacký - RTC projekt, s.r.o., Nábr. J. Kráľa 4359, 031 01 Liptovský Mikuláš. Navrhovateľ, podľa § 31 zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon“)  predložil Správu o hodnotení  Krajskému úradu životného prostredia v Žiline, odboru starostlivosti o životné prostredie (ďalej len KÚŽP).

2.	Rozoslanie a zverejnenie Správy o hodnotení navrhovanej činnosti 

KÚŽP listami č. 2012/00378-3/Gr, zo dňa 2.11.2012, 27.11.2012, podľa § 33 ods. 1 zákona, zaslal Správu o hodnotení navrhovanej činnosti „Malá vodná elektráreň Kraľovany“ za účelom zaujatia stanoviska rezortnému orgánu, dotknutému orgánu, povoľujúcemu orgánu, dotknutej obci a dotknutej verejnosti:  Ministerstvu životného prostredia Slovenskej republiky, odbor ochrany prírody a krajiny, Ministerstvu životného prostredia Slovenskej republiky, sekcii vôd,  Ministerstvu hospodárstva SR, Ministerstvu obrany SR, sekcii majetku a infraštruktúry, Ministerstvu dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, sekcia cestovného ruchu, KÚŽP v Žiline :  úsek ŠVS, úsek OPaK, Štátnej ochrane prírody a krajiny (ŠOP SR) - Centrum ŠOP SR, ŠOP SR Správe NP Veľká Fatra, Železniciam SK, odbor RR, Slovenskému vodohospodárskemu podniku, š.p. OZ Piešťany, Slovenskému rybárskemu zväzu- Rada Žilina, Botanickej záhrade UK, Blatnica, Obci Kraľovany, Obvodnému pozemkovému úradu v Námestove, Obvodnému úradu Dolný Kubín, odboru civilnej ochrany a krízového riadenia, Obvodnému úradu pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v Dolnom Kubíne, Krajskému pozemkovému úradu v Žiline, Úradu pre reguláciu železničnej dopravy, Žilinskému samosprávnemu kraju, Regionálnemu úradu verejného zdravotníctva so sídlom v Dolnom Kubíne. 

Správa o hodnotení navrhovanej činnosti bola zverejnená na http://eia.enviroportal.sk. 

3.	Prerokovanie Správy o hodnotení s verejnosťou

Verejné prerokovanie Správy o hodnotení sa konalo na Obecnom úrade Kraľovany, 4.12.2012. 
Na verejnom prerokovaní navrhovateľ odpovedal na všetky otázky prítomnej verejnosti. Z verejného prerokovania bola vyhotovená zápisnica a doručená na KÚŽP. 

4.	Stanoviská a pripomienky predložené k Správe o hodnotení 

Príslušnému orgánu boli v zákonom stanovenej lehote, doručené nasledovné písomné stanoviská:

OBEC KRAĽOVANY, list č. 225/2012 z dňa 19.12.2012
Obecné zastupiteľstvo v Kraľovanoch na svojom zasadaní dňa 15. 12. 2012 súhlasilo s realizáciou navrhovanej výstavby malej vodnej elektrárne Kraľovany s tým, že budú realizované všetky potrebné opatrenia súvisiace s protipovodňovou ochranou obce a možnými negatívnymi vplyvmi, ako napríklad kontrola spodných vôd, v zimných mesiacoch vrstvenie ľadových krýh, možné nánosy bahna a podobne.

ŽILINSKÝ SAMOSPRÁVNY KRAJ, ODBOR DOPRAVY A REGIONÁLNEHO ROZOJA, list č. 6704/2012/ODaRR-002 z dňa 06.12.2012
Úrad Žilinského samosprávneho kraja v stanovisku uviedol záväzné regulatívy Územného plánu VÚC Žilinského kraja (ďalej len „ÚPN VÚC ŽK“) v platnom znení, ktoré sa vzťahujú na navrhovaný investičný zámer a ním dotknuté územie z hľadiska energetiky a z hľadiska ochrany ekologických aspektov, ochrany prírody a krajiny. 
V závere stanoviska úrad konštatuje, že vzhľadom na to, že navrhovaná činnosť je riešená v prírodne cennom území, kde ÚPN VÚC ŽK v platnom znení rešpektuje nadradenú funkciu ochrany prírody v zmysle zákona č.543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v platnom znení a jurisdikcie EÚ, Žilinský samosprávny kraj neodporúča realizáciu investičného zámeru Malá vodná elektráreň Kraľovany.

MINISTERSTVO ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA SLOVENSKEJ REPUBLIKY, Sekcia ochrany prírody a tvorby krajiny, odbor výkonu štátnej správy, list č. 8379/2012-2.2 z dňa 29.11.2012
Ministerstvo životného prostredia SR, odbor výkonu štátnej správy (ďalej len „ministerstvo") si vyžiadalo zo ŠOP SR k správe o hodnotení (ďalej len „SoH") stanovisko listom č. 8379/2012-2.2 zo dňa 7. novembra 2012. Po preštudovaní SoH ako i na základe stanoviska ŠOP SR k nemu dáva nasledovné stanovisko.
V záujmovom území je II. a IV. stupeň ochrany v zmysle zákona č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon"). Posudzovaná investičná činnosť zasahuje do ochranného pásma NP Veľká Fatra (II. stupeň ochrany), vzdutím hladiny bude ovplyvnený aj chránený areál Rieka Orava (IV. stupeň ochrany), ktorého predmetom ochrany sú zachovalé riečne ekosystémy s funkciou biokoridoru nadregionálneho významu. Zo záverov posudkov, ktoré sú súčasťou SoH investičná činnosť MVE bude priamo ovplyvňovať SKUEV0253 Váh a SKUEV0243 Orava. V užšom okolí posudzovanej stavby sa podľa stanoviska ŠOP SR nachádzajú územia európskeho významu - SKUEV0238 Veľká Fatra a SKUEV0252 Malá Fatra, SKUEV0254 Močiar, SKUEV0663 Šíp a chránené vtáčie územie SKCHVU013 Malá Fatra. Vplyv stavby na tieto územia nie je v predloženej SoH vyhodnotený.
Zhodnotenie SoH z hľadiska ochrany prírody a krajiny:
Investičná činnosť je lokalizovaná priamo do dvoch území európskeho významu ako Ramsarskej lokality. Súčasťou SoH je i znalecký posudok (Ekospol a.s., Vajanského 20, 010 01 Žilina) hodnotiaci vplyv navrhovanej činnosti na biotopy európskeho významu. Ide o analýzu prítomnosti biotopov, posúdenia stavu zachovania a stanovenia spoločenskej hodnoty biotopov európskeho významu, ktoré sú predmetom ochrany území európskeho významu a potenciálneho vplyvu na ne pri realizácii činnosti. Spracovatelia posudku zaznamenali výskyt troch biotopov európskeho významu a vyhodnotili vplyv činnosti na ne, pričom ŠOP SR vo svojom stanovisku uvádza ešte ďalšie biotopy, ktoré budú predmetnou činnosťou ovplyvnené a vplyv na tieto biotopy nie je v posudku zhodnotený.
Vplyv na druhy európskeho významu je v posudku zúžený iba na ichtyofaunu, vplyv na ostatné druhy, ktoré sú predmetom ochrany týchto území nebol v posudku ani SoH ako celku vyhodnotený. V SoH nie je spracovaný hydrobiologický prieskum zameraný na druhové zloženie, abundanciu a biomasu zoobentosu ako to ukladá bod 2.2.12 „Rozsahu hodnotenia" zo dňa 28. februára 2012. Taktiež v SoH chýba vyhodnotenie činnosti na ramsarskú lokalitu Rieka Orava a jej prítoky ako i chránený areál rieka Orava. V predkladanej správe úplne spracovateľom unikol fakt, že stavba ovplyvní i SKUEV0663 Šíp (doplnok sústavy NATURA 2000).
Zhrnutie hlavných negatívnych vplyvov investičnej činnosti na územia NATURA 2000 uvedených v stanovisku SOP SR a vyplývajúcich zo záverov posudkov tvoriacich súčasť SoH:
1.	vytvorenie migračnej bariéry a prerušenie konektivity ekosystémov v území,
2.	priama likvidácia biotopov v území - terénne úpravy, vzdutie vodnej hladiny a následné zaplavenie územia,
3.	zmena ekologických podmienok a tým spôsobená degradácia biotopov ako i šírenie inváznych druhov v území,
4.	zmeny hydrologických pomerov - zmena prúdivého prostredia na slabo prúdivé až neprúdivé a s tým spojené zmeny parametrov vodného prostredia:
a)	zmena ichtyocenóz v zdrži MVE- z hľadiska súčasného druhového zloženia a s ohľadom na početnosť jednotlivých druhov je možné konštatovať lokálny negatívny dopad na druhy z čeľade kaprovitých a tiež lososovitých reofilov. Úsek opustia vývojové štádia reofilných druhov - mreny, podustvy, jalca hlavatého, ploský, slíže, pstruhy potočné. Zátopu opustia kolok vretenovitý, čerebľa, ploská pásavá a jalec maloústy. Ostatné ohrozené druhy môžu v zátoke prežívať temporálne za účelom získavania potravy alebo zimovania. Na neres však budú migrovať proti prúdu do perejnatých úsekov rieky,
b)	možná likvidácia miestnej populácie kriticky ohrozeného druhu Zingel streber -jedna z dvoch reštituovaných populácií v SKUEV0253,
5.	narušenie ekosystémových vzťahov - zmenou prúdenia vody v toku, v zdrži ako i pod ňou ovplyvnia kvalitu substrátu, čím sa zmení potravná ponuka pre rastliny i živočíchy, sedimentáciou anorganických a organických častíc, sa vytvoria nepriaznivé podmienky pre existenciu pôvodných druhov bentických organizmov po stránke kvantitatívnej i kvalitatívnej. Zmena substrátu zo štrkového na bahnitý bude mať za následok lokálny ústup druhov litofilných a nástup druhov fytofilných a indiferentných,
6.	narušenie významného prírodného a krajinného fenoménu spočívajúcom v sútoku dvoch veľkých podhorských riek,
7.	likvidácia genofondovej základne cieľových druhov rýb,
8.	zvýšená erózia brehov, úhyn a vyrušovanie živočíchov počas stavebných prác, ako i pri prevádzke MVE.
SoH ako i priložené posudky sa nezaoberajú všetkými bodmi stanovenými v „Rozsahu hodnotenia" i napriek tomu zo záverov vyplýva, že posudzovanú stavbu považujeme za taký zásah do navrhovaného územia európskeho významu SKUEV0253 Váh, ktorý môže spôsobiť podstatné zmeny v biologickej rozmanitosti, štruktúre a vo funkcii biokoridoru a ekosystémov a môže spôsobiť narušenie integrity územia európskeho významu.
Na strane 62, SoH v kapitole X. sa vo všeobecnom zrozumiteľnom záverečnom zhrnutí okrem iného uvádza, že v rámci hydroenergetických zámerov v predchádzajúcich obdobiach sa toto územie vzhľadom na jeho biologickú cennosť odporúčalo vyradiť z hydroenergetických zámerov a viac sa orientovať do viac poškodených úsekov rieky Váh.
V SoH chýba taktiež vyhodnotenie kumulatívnych vplyvov s ďalšími investičnými akciami plánovanými v danej lokalite, z ktorých najdôležitejšie sú pripravované dopravné zámery diaľnice Dl ako i pripravovaný zámer rekonštrukcie železničnej trate Žilina-Košice. Tieto skutočnosti sú v SoH iba spomenuté, no vyhodnotenie tohto kumulatívneho vplyvu chýba.
Ochrana toku v danej lokalite má ekologicky vyššiu prioritu, než jeho ďalšie hydroenergetické využívanie. V danom území je prioritou podpora čo najpôvodnejšieho charakteru riečneho podhorského ekosystému a existenčných podmienok pôvodných, najmä ohrozených druhov organizmov, závislých na zachovaní takéhoto charakteru ekosystému.
Na základe týchto skutočností ministerstvo v stanovisku konštatuje, že posudzovaná činnosť spolu s plánovanými investičnými aktivitami v danom území by mala významný vplyv na územia NATURA 2000.
Z uvedeného dôvodu z pohľadu záujmov ochrany prírody krajiny ministerstvo nesúhlasí s navrhovanou činnosťou v predmetnej lokalite a odporúča realizáciu nulového variantu.

V závere stanoviska ministerstvo upozorňuje, že podľa § 38 ods. 3 zákona EIA navrhovanú činnosť, ktorá pravdepodobne môže mať samostatne alebo v kombinácii s inou činnosťou významný vplyv na územie sústavy chránených území môže povoľujúci orgán povoliť, len ak sa na základe výsledku posudzovania vplyvov preukáže, že nebude mať nepriaznivý vplyv na integritu takého územia z hľadiska cieľov jeho ochrany, ak odsek 4 neustanovuje inak.
Podľa § 38 ods. 4 zákona EIA ak sa na základe výsledku posudzovania vplyvov preukáže nepriaznivý vplyv navrhovanej činnosti na integritu územia sústavy chránených území z hľadiska cieľov jeho ochrany a ak neexistujú alternatívne riešenia bez nepriaznivého vplyvu alebo ak takéto nie sú s menším nepriaznivým vplyvom, tak sa navrhovaná činnosť môže povoliť len z naliehavých dôvodov vyššieho verejného záujmu a za podmienky uloženia kompenzačných opatrení podľa osobitného predpisu. Ak sa na príslušnom území vyskytujú prioritné biotopy alebo prioritné druhy, navrhovanú činnosť možno povoliť len z takých naliehavých dôvodov vyššieho verejného záujmu, ktoré sa týkajú verejného zdravia, verejnej bezpečnosti alebo priaznivých dôsledkov zásadného významu na životné prostredie, alebo ak podľa stanoviska Európskej komisie súvisí s inými naliehavými dôvodmi vyššieho verejného záujmu.

MINISTERSTVO ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA SLOVENSKEJ REPUBLIKY, Sekcia vôd, list č. 62418/2012 3302/2012-6.1 zo dňa 3.1.2013
K predloženej správe o hodnotení navrhovanej činnosti dáva MŽP ST z vecnej pôsobnosti sekcie vôd nasledovné stanovisko:
1.	V koncepcii využitia hydroenergetického potenciálu vodných tokov SR do roku 2030, ktorú vláda SR dňa 9. 3. 2011 schválila uznesením č. 178 je v prílohe 2 Technicky využiteľný hydroenergetický potenciál pre malé vodné elektrárne zaradený profil Kraľovany II na Váhu s orientačným rkm 301,200, inštalovaným výkonom 3,300 MW a ročnou výrobou elektrickej energie 26,480 GWh.
2.	V predloženom materiáli navrhovaný profil MVE Kraľovany, výkon ani výroba elektrickej energie nie sú zhodné s údajmi v schválenej koncepcii. Aj keď sa na strane 5 uvádza, že v zmysle prílohy č.1 koncepcie je možno vykonať spresnenie a optimalizáciu podľa miestnych podmienok nie je tu uvedené, či správca toku dal súhlas k týmto zmenám.
3.	V celom materiáli sa uvádza „rybochod" podľa zákona č. 139/2002 Z. z. o rybárstve v znení neskorších predpisov je správny výraz „rybovod".

MINISTERSTVO DOPRAVY, VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SLOVENSKEJ REPUBLIKY, list č.01021/2012/3130 SCR-68837 z dňa 30.11.2012
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, Sekcia cestovného ruchu v stanovisku žiada prehodnotiť realizáciu navrhovanej činnosti z hľadiska vplyvu navrhovanej  činnosti na rozvoj cestovného ruchu v danej lokalite, a to z nasledovných dôvodov:
1.	Vybraný úsek rieky je intenzívne využívaný pre vodnú turistiku a rozvoj cestovného ruchu a výstavbou elektrárne by sa táto možnosť veľmi negatívne ovplyvnila. Uvádza sa to aj v správe na str. 46: 
„Vytvorením vzdutia nad MVE, sa sťaží splavovanie rieky, a to samotným prehradením, ale aj kvôli namáhavejším a menej zaujímavým úsekom s pomaly tečúcou vodou. Trvalý mierne negatívny vplyv, je zmierniteľný takým riešením hydrouzla, ktoré by na vodno-turistickej ceste umožnili prenesenie lodí po brehu okolo hate ".
Znamená to, že by sa skrátila vodácka trasa, čím by sa významne znížila atraktívnosť daného úseku a aj záujem turistov.
2.	Výstavba elektrárne je plánovaná na úseku, ktorý hraničí s turisticky atraktívnymi lokalitami národných parkov Malá Fatra, Veľká Fatra i s Chočskými vrchmi, kde sú predpoklady na ďalší intenzívny rozvoj cestovného ruchu.
3.	Pripravovaný dokument „Stratégia rozvoja cestovného ruchu do roku 2020“ v súlade s Programovým vyhlásením vlády zdôrazňuje dosahovanie cieľov aj zvyšovaním kvality a rozmanitosti v cestovnom ruchu, využívaním bohatého, existujúceho potenciálu a v rámci toho aj podporou vodnej turistiky budovaním komplexných služieb pre „vodákov"
V nadväznosti na uvedené dôvody a v súlade s Usmernením MŽP SR, ktoré tvorí prílohu č. 1 ku „Koncepcii využitia hydroenergetického potenciálu vodných tokov SR do roku 2030“, kde sa ukladá v časti Všeobecné zásady pre prípravu, realizáciu, posudzovanie a povoľovanie MVE „zohľadniť existenciu plavby na vodnom toku" a v časti Usmernenie pre investora MVE „realizáciou stavby nenarušiť splavnosť vodných ciest", ministerstvo vyjadruje zásadný nesúhlas s realizáciou navrhovanej výstavby malej vodnej elektrárne Kraľovany.

MINISTERSTVO OBRANY SLOVENSKEJ REPUBLIKY, Sekcia majetku a infraštruktúry, list č.SEMaI-25-906/2012 z dňa 29.11.2012
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky nemá pripomienky k predloženej správe o hodnotení navrhovanej činnosti „MVE Kraľovany" z hľadiska vplyvov na životné prostredie. Upozorňujeme však na skutočnosť, že v záujmovom území plánovanej výstavby sa nachádza brodové prepravisko a tiež je v ňom situované umiestnenie cestného náhradného premostenia. Z tohto dôvodu sa v rokoch 2008 a 2009 uskutočnili rokovania a obhliadky miesta výstavby za účasti generálneho investora stavby - Liptovia, a.s. Liptovský Mikuláš a zástupcov touto výstavbou dotknutých rezortov s cieľom zosúladenia stavby so záujmami rezortu ministerstva obrany. V zmysle prijatých záverov vydalo Ministerstvo obrany Slovenskej republiky stanovisko k dokumentácii stavby „MVE Kraľovany" pre územné rozhodnutie, ktoré bolo spoločnosti Liptovia, a. s. Liptovský Mikuláš zaslané spisom č. p. SEMaI-73-113-1/2009 z 23. novembra 2009. Na dodržaní týchto podmienok bude Ministerstvo obrany Slovenskej republiky trvať pri posudzovaní dokumentácie stavby podľa zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov. 

Ministerstvo obrany SR v stanovisku k dokumentácii pre územné rozhodnutie stavby MVE Kraľovany, č. SEMaI-73-113-1/2009 z 23. novembra 2009 uvádza, že k predloženej dokumentácii stavby nemá pripomienky a s umiestnením stavby MVE Kraľovany súhlasí za dodržania nasledovných podmienok:
a)	v čase krízovej situácie zabezpečiť prejazdnosť brodového prepraviska nachádzajúceho sa v záujmovej lokalite (v zmysle ústavného zákona č. 227/2002 Z. z.) - t.j. zabezpečiť zníženie vodnej hladiny na súčasný stav (stav pred výstavbou MVE) a vykonať potrebné opatrenia na uvedenie brodového prepraviska do prevádzky,
b)	udržiavať vjazd a výjazd z brodového prepraviska v zjazdnom stave,
c)	vzhľadom na plánované vzdutie hladiny na 429,5 m.n.m zabrániť usadzovaniu nánosov na dne koryta rieky a umožniť prejazdnosť korytom rieky po znížení vodnej hladiny na súčasný stav (stav pred výstavbou MVE),
d)	v rámci projektu MVE vybudovať pravú stranu brodu - naviazanie na pravostrannú hrádzu v súlade so závermi obhliadky miesta výstavby uskutočnenej dňa 10. 2. 2009 (fotokópia zápisu v prílohe),
e)	raz ročne v mesiacoch apríl - jún (v závislosti na poveternostných podmienkach) zabezpečiť vypustenie zdrže na vykonanie kontroly brodového prepraviska a zmluvne zabezpečiť vyčistenie betónových plôch od nánosov, prípadne koryta rieky v osi brodového prepraviska,
f)	zabezpečiť vypracovanie nového projektu cestného náhradného premostenia projektantom aktuálneho projektu, nakoľko jeho vyprojektované umiestnenie v danej lokalite, musí byť v dôsledku výstavby MVE zmenené,
g)	finančne zabezpečiť, investorom stavby MVE Kraľovany - Liptovia, a.s. Liptovský Mikuláš, vypracovanie novej projektovej dokumentácie pre cestné náhradné premostenie a zabezpečiť súčinnosť pri spracovaní projektu,
h)	nové umiestnenie cestného náhradného premostenia situovať v súlade so závermi z obhliadky miesta výstavby zo dňa 10. 2. 2009,
i)	zabezpečiť prerokovanie nového projektu cestného náhradného premostenia so Štábom pre podporu operácií Generálneho štábu OS SR - centrum vojenskej dopravy, Kutuzovova 8, 832 47 Bratislava, kontaktná osoba por. Panáček, tel. 0960 32 96 72, e-mail: lubomir.panacek@mil.sk,
j)	zapracovať všetky podmienky viažuce sa k brodovému prepravisku do dokumentácie pre stavebné povolenie stavby MVE Kraľovany a následne do manipulačného a prevádzkového poriadku MVE,
k)	dokumentáciu stavby MVE Kraľovany pre stavebné povolenie predložiť na posúdenie sekcii majetku a infraštruktúry MO SR,
l)	všetky zmeny zapracovať do územnoplánovacej dokumentácie.

Týmto stanoviskom sa súčasne zrušila platnosť stanoviska vydaného k plánovanej výstavbe MVE Kraľovany Správou nehnuteľného majetku a výstavby MO SR v Banskej Bystrici č.p.: SAMaV-2672/2008-OdIVaŽP zo dňa 7. 11. 2008.

KRAJSKÝ ÚRAD ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA V ŽILINE, Odbor starostlivosti o životné prostredie, úsek štátnej vodnej správy, list č. 2012/423/KLZ  z dňa 05.12.2012
Krajský úrad životného prostredia v Žiline, orgán štátnej vodnej správy, v stanovisku uvádza, že k predloženej správe o hodnotení nemá pripomienky.

KRAJSKÝ ÚRAD ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA V ŽILINE, Odbor starostlivosti o životné prostredie, úsek ochrany prírody a krajiny, list č. 2012/1682-2/Dur  z dňa 10.12.2012
Krajský úrad ŽP v Žiline, orgán ochrany prírody a krajiny  v úvode svojho stanoviska konštatuje, že z hľadiska dotknutých záujmov ochrany prírody a krajiny v záujmovom území realizácie navrhovanej činnosti platí 2. a 4. stupeň ochrany v zmysle zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon"). Posudzovaná investičná činnosť zasahuje do ochranného pásma NP Veľká Fatra (2. stupeň ochrany v zmysle zákona). Samotným vzdutím hladiny bude ovplyvnený aj chránený areál Rieka Orava (4. stupeň ochrany v zmysle zákona). Predmetom ochrany chráneného areálu Rieka Orava sú zachované riečne ekosystémy s funkciou biokoridoru nadregionálneho významu. Zo záverov posudkov, ktoré sú súčasťou správy o hodnotení (ďalej len „SoH"), investičná činnosť bude priamo ovplyvňovať SKUEV 0253 Váh a SKUEV Orava 0243, teda chránené územia európskej siete NATURA 2000.
Rieka Orava a jej prítoky sú v zozname mokradi medzinárodného významu (Ramsar, 1971). Rieka Váh a rieka Orava predstavujú v zmysle USES nadregionálne biokoridory. Z ďalších území sústavy NATURA sa v tesnej blízkosti nachádzajú - Chránené vtáčie územie SKCHVU013 Malá Fatra, územie európskeho významu SKUEV0252 Malá Fatra, územie európskeho významu SKUEV0238 Veľká Fatra, územie európskeho významu SKUEV0254 Močiar, územie európskeho významu SKUEV0663 Šíp.

Zhodnotenie SoH z hľadiska ochrany prírody a krajiny:
Navrhovaná činnosť je lokalizovaná priamo v dvoch územiach európskeho významu ako i Ramsarskej lokality. Súčasťou dokumentácie je znalecký posudok hodnotiaci vplyv navrhovanej činnosti na biotopy európskeho významu: Malá vodná elektráreň Kraľovany - biotopy, Znalecký posudok (Ekospol a.s., Vajanského 20, 010 01 Žilina). Ide o analýzu prítomnosti biotopov, posúdenia stavu zachovania a stanovenia spoločenskej hodnoty biotopov európskeho významu, ktoré sú predmetom ochrany UEV a potenciálneho vplyvu na ne pri realizácii činnosti. Spracovatelia zaznamenali výskyt troch biotopov európskeho významu - Ls 1.1, Ls 1.3, Br 2. Na základe podkladov zo ŠOP SR i ďalších dostupných údajov (napr. Topercer, 2008) je v dotknutom území zaznamenaný výskyt aj ďalších biotopov európskeho významu, ktoré sú predmetom ochrany - Br6 Brehové porasty deväťsilov (6430), Br7 - Bylinné lemové spoločenstvá nížinných riek (6430), Vo4 Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Bairachion. Časť z nich mohla byť zničená pri výstavbe diaľnice Turany - Hubová, avšak biotop Vo4 mal byť zaznamenaný. Taktiež nie je zhodnotený stav biotopov.
Vplyv na druhy európskeho významu je zúžený iba na ichtyofaunu. Ichtyofauna bola podrobne spracovaná v dokumente „ Ichlyologická štúdia rieky Váh pre potreby povoľovacích konaní vodného diela MVE Kraľovany" (FISH CONSULTING, s. r. o., Tulská 12, 97404 Banská Bystrica). Vplyvy na ostatné druhy, ktoré sú predmetom ochrany, neboli zhodnotené. V SoH nie je spracovaný hydrobiologický prieskum zameraný na druhové zloženie, abundanciu, abiomasu, zoobentosu ako to ukladá bod 2.2.12 „Rozsahu hodnotenia". V SoH chýba vyhodnotenie činnosti na ramsarskú lokalitu Rieka Orava a jej prítoky, ako i na chránený areál Rieka Orava. Z ohľadom na územia európskej sústavy chránených území NATURA 2000 nie je spomenuté územie európskeho významu SKUEV 0663 Šíp (doplnok sústavy NATURA).

Zhrnutie hlavných vplyvov navrhovanej činnosti na územia NATURA 2000 uvedených v stanoviskách ŠOP SR a vyplývajúcich zo záverov posudkov tvoriacich súčasť SoH:
1.	Vytvorenie migračnej bariéry a prerušenie konektivity ekosystémov v území, narušenie funkčnosti biokoridorov a migračných trás živočíchov.
2.	Priama likvidácia biotopov v území - terénne úpravy, vzdutie vodnej hladiny a následné zaplavenie územia - devastácia brehových porastov v úseku 1,8 km, likvidácia prioritných biotopov európskeho významu a biotopu národného významu.
3.	Zmena ekologických podmienok a tým spôsobená degradácia biotopov ako i šírenie inváznych druhov v území.
4.	Zmeny hydrologických pomerov - zmena prúdivého prostredia (lotické) na slabo prúdivé až neprúdivé (lenitické) a s tým spojené zmeny parametrov vodného prostredia: - nivelizácia vodného prostredia, premena diverzifikovaného vodného toku (plytšie litorálne a perejnaté lokality, hlboké prúdy, pláne a príbrežné tône s brehovými úkrytmi pre ryby) na slaboprúdivé až limnické prostredie zdrže MVE, a tým vyvolaná zmena ichtyocenóz v zdrži MVE. Realizáciou diela vznikne nový typ riečneho habitatu so spomaleným prúdom, kde sa vytvoria nové možnosti a podmienky pre existenciu odlišnej vodnej fauny a vodnej flóry než je v prúdiacej vode. Zmeny v prúdení (spomalená voda) nad stupňom a po väčšinu roka aj pod segmetnom hate ovplyvní pozitívne ryby pomaly tečúcich vôd (limnofilné), ryby indiferentné k prúdeniu (eurytopné) a negatívne prúdomilné (reofilné) druhy rýb. Z hľadiska súčasného druhového zloženia a s ohľadom na početnosť jednotlivých druhov skúmaného úseku toku podľa čeľadí je možné konštatovať lokálny negatívny dopad na druhy z čeľade kaprovitých a tiež lososovitých reofilov. Podľa afinity k prúdu prevládajú reofilné druhy (14) nad euritopným (9). Dva druhy sú limnofilné. Úsek opustia vývojové štádiá reofilných druhov - mreny, podustvy, jalca hlavatého, ploský, slíže, pstruhy potočné. Ostatné ohrozené druhy môžu v zátope prežívať temporálne za účelom získavania potravy alebo zimovania, avšak na neres budú migrovať proti prúdu do perejnatých úsekov rieky. Je možná likvidácia miestnej populácie kriticky ohrozeného druhu Zingler streber - jedna z dvoch reštituovaných populácií v SKUEV0253.
5.	Narušenie ekosystémových vzťahov - zmenou prúdenia vody v toku, v zdrži a tiež pod ňou ovplyvnia kvalitu substrátu, čím sa zmení potravná ponuka pre rastliny a živočíchy. Sedimentáciou anorganických a organických častíc sa vytvoria nepriaznivé podmienky pre existenciu pôvodných druhov bentických organizmov po stránke kvantitatívnej i kvalitatívnej. Zmena substrátu zo štrkového na bahnitý bude mať za následok lokálny ústup druhov litofilných a nástup druhov fytofilných a indiferentných.
6.	Narušenie významného prírodného a krajinného fenoménu predstavujúci sútok dvoch veľkých podhorských riek.
7.	Likvidácia genofondovej základne cieľových druhov rýb.
8.	Zvýšená erózia brehov a vstup materiálu, živín, znečisťujúcich látok do vodného prostredia počas výstavby (realizácii zemných prác), vyrušovanie a úhyn druhov pri stavebných prácach a možný úhyn pri samotnej prevádzke MVE.
Zo záverov vyplynutých zo SoH, napriek skutočnosti,  že sa nezaoberá všetkými bodmi stanovenými v „Rozsahu hodnotenia", a ďalších posudkov (odborných stanovísk) vyplýva, že posudzovaný zámer predstavuje taký zásah do území európskeho významu, ktorý môže spôsobiť podstatné zmeny v biologickej rozmanitosti, štruktúre a vo funkcii biokoridoru a ekosystémov, a môže spôsobiť narušenie integrity územia európskeho významu.
V SoH chýba vyhodnotenie kumulatívnych vplyvov, z dôvodu realizácie ďalších činností navrhovaných v danej lokalite. Medzi najdôležitejšie možno zaradiť dopravné zámery diaľnice D1, a tiež pripravovaný zámer rekonštrukcie železničnej trate Žilina - Košice.Vzhľadom na skutočnosť že sa jedná o reprezentatívne územie pre horskú vodnú a príbrežnú biotu (nielen pre ryby) Západných Karpát, s unikátnym sútokom dvoch veľkých podhorských riek, veľmi veľkou diverzitou stanovíšť/biotopov i druhov rastlín a živočíchov, je ochrana takéhoto územia prioritná. Ochrana toku, a v súvzťažnosti s tým i ďalších prvkov významných z hľadiska ochrany prírody a krajiny je v danej lokalite významnejšie než jeho hydroenergetické využívanie. V dotknutom území je prioritou podpora čo najpôvodnejšieho charakteru riečneho podhorského ekosystému a existenčných podmienok pôvodných, najmä ohrozených druhov organizmov, závislých na zachovaní takéhoto charakteru ekosystému a jeho bezprostredného okolia a ochrane pred zásahmi meniacimi stav dotknutého územia, resp. zhoršujúcimi existenčné podmienky autochtónnej bioty.

Na základe uvedených skutočností má KÚŽP v Žiline, úsek ochrany prírody a krajiny za to, že posudzovaná činnosť spolu s plánovanými investičnými aktivitami v danom území by mala významný negatívny vplyv na územia NATURA 2000, teda je v rozpore zo záujmami ochrany prírody a krajiny, a odporúča realizáciu nulového variantu.

KRAJSKÝ POZEMKOVÝ ÚRAD V ŽILINE, list č. KPÚ-2012/00467/J  z dňa 14.12.2012
Krajský pozemkový úrad v Žiline (ďalej len „KPÚ“) vydal po preštudovaní predmetnej správy z hľadiska ochrany poľnohospodárskej pôdy (PP) nasledovné stanovisko:
V dokumentácii na str. 11, kapitola II. bod L- je nesprávne uvedený záber poľnohospodárskej pôdy ako nulový. Úrad žiada v tabuľke opraviť záber, nakoľko trvalé trávne porasty sú poľnohospodárske pôdy.
V stanovisku je ďalej uvedený, že predmetný zámer podlieha konaniu podľa jednotlivých ustanovení zákona č. 220/2004 Z.z. ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z.z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „ zákona"). Podľa § 12 ods.1 zákona poľnohospodárske pôdy možno použiť na nepoľnohospodárske účely v nevyhnutných prípadoch a odôvodnenom rozsahu. Pri návrhu nepoľnohospodárskeho použitia poľnohospodárskej pôdy na stavebné a iné zámery je v zmysle § 12 ods. 2 zákona povinnosť zo strany navrhovateľa dodržať zásady ochrany poľnohospodárskej pôdy pri nepoľnohospodárskom použití. Konečný návrh posúdi orgán ochrany poľnohospodárskej pôdy (KPÚ).

OBVODNÝ ÚRAD ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA V DOLNOM KUBÍNE, list č. A/2012/01215/DUD, z dňa 10.12.2012
Obvodný úrad ŽP v Dolnom Kubíne ako orgán špecializovanej štátnej správy vydal k Správe o hodnotení navrhovanej činnosti MVE Kraľovany nasledovné stanovisko:
Záujmové územie sa nachádza v 2. a 4. stupni ochrany prírody a krajiny podľa zákona NR SR č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov. Územie dotknuté plánovanou výstavbou zasahuje aj do kompetenčných území Správ národných parkov Malá Fatra a Veľká Fatra.

Chránené územia národnej siete: Navrhovaná činnosť zasahuje do ochranného pásma NP Veľká Fatra (2. stupeň ochrany) a taktiež do ochranného pásma NP Malá Fatra (2. stupeň ochrany). Samotným vzdutím hladiny bude ovplyvnený aj Chránený areál Rieka Orava. Rieka Orava bola všeobecne záväznou vyhláškou Krajského úradu v Žiline s účinnosťou od 15. decembra 1997 vyhlásená ako Chránený areál Rieka Orava, kde platí 4. stupeň ochrany prírody a krajiny. Chránený areál bol vyhlásený z dôvodu ochrany komplexu zachovalých riečnych ekosystémov s funkciou biokoridoru nadregionálneho významu s bohatým druhovým zastúpením fauny a flóry a biotopov mnohých chránených, vzácnych a ohrozených druhov organizmov.

Chránené územia európskej siete - NATURA 2000: Uznesením vlády č. 239/2004 zo 17.03.2004 a Výnosom MŽP SR č. 3/2004-5.1 zo 14.júla 2004, ktorý nadobudol účinnosť 01. augusta 2004 bola rieka Váh zaradená do Národného zoznamu území európskeho - SKUEV0253 Váh, stupeň ochrany 4. Rieka Orava bola zaradená do Národného zoznamu území európskeho SKUEV0243 Orava, stupeň ochrany 4.

Územia chránené podľa medzinárodných dohovorov: Rieka Orava a jej prítoky sú v zozname mokradi medzinárodného významu (Ramsar, 1971). Dňom 17.02.1998 bola zapísaná do zoznamu mokradi medzinárodného významu v súlade s Ramsarskou konvenciou ako Rieka Orava a jej prítoky, tzv. ramsarská lokalita.

Prvky územného systému ekologickej stability (ÚSES): 1) Biokoridory: Nadregionálny biokoridor Rieka Váh patrí k najvýznamnejším nadregionálnym biokoridorom, plní funkciu kontinentálnej migračnej trasy. Pozdĺž starého riečišťa Váhu sa zachoval komplex mokradi, tvorený vodnými plochami, vysokobylinovými a drevinovými porastami. 2) Nadregionálny biokoridor Rieka Orava. Dotknuté územie je súčasťou hydricko- terestrického biokoridoru nadregionálneho významu Orava - Váh, v rámci ktorého prebiehajú významné sezónne i lokálne migrácie hydrobiontov, vtákov, ako aj terestrických druhov. Územie pod sútokom Oravy a Váhu využívajú veľké druhy cicavcov ako napájadlo a zároveň ako migračnú trasu medzi oboma dotknutými Národnými parkami.

Po komplexnom posúdení a zhodnotení Správy o hodnotení „Malá vodná elektráreň Kraľovany" a predložených znaleckých posudkov, štúdií a materiálov Obvodný úrad životného prostredia v Dolnom Kubíne má k uvedenému zámeru nasledovné pripomienky:
Z hľadiska hodnotenia záujmov ochrany prírody a krajiny je činnosť lokalizovaná priamo v území európskeho významu Rieka Váh (SKUEV0253), zasahuje aj do územia európskeho významu Rieka Orava (SKUEV0243), ktorá je zároveň ramsarskou lokalitou Rieka Orava a jej prítoky a Chráneným areálom Rieka Orava. V uvedeným materiáloch nie je dostatočne zhodnotený celkový stav biotopov, vplyvy na druhy európskeho a národného významu okrem ichtyofauny (napr. bezstavovce, obojživelníky, plazy, vtáky, cicavce). Nie je zhodnotený vplyv na ramsarskú lokalitu Rieka Orava a jej prítoky a vplyv na Chránený areál Rieka Orava.

Z hľadiska očakávaných vplyvov na prírodu a krajinu majú veľmi významný vplyv nasledovné skutočnosti:
1.	Prerušenie konektivity ekosystémov - vytvorenie novej migračnej bariéry
-	narušenie funkčnosti biokoridorov a migračných trás živočíchov. Izolácia približne 4,3 km dlhého úseku rieky Váh, fragmentu veľkej podhorskej rieky. Výstavbou hate a úpravou brehov dôjde k izolácia 4,3 km úseku rieky Váh, z hľadiska plochy vodného prostredia (65ha) predstavuje pomerne významnú časť z celkovej výmery SKUEV0253 Rieka Váh (251,9 ha).
2.	strata biotopov priamou likvidáciou terénnymi úpravami aj zaplavením pri vzdutí vodnej hladiny, úprav v koryte toku a úprav brehov.
-	devastácia brehových porastov v úseku 1,8 km predstavuje likvidáciu prioritných biotopov európskeho významu a biotopov národného významu.
3.	degradácia biotopov zmenou ekologických podmienok a šírením inváznych druhov
-	odstránením vegetačného krytu a následným obnažením pôdy a substrátu sa vytvoria podmienky pre masové šírenie inváznych druhov (napr. Fallopia japonica, Aster sp., Impatiens glandulifera),
-	degradácia biotopov vplyvom zníženej hladiny spodnej vody pod haťou prehĺbením koryta vodného toku - úsek 1 km, ruderalizácia porastov,
-	zmena charakteru brehov vodného toku - opevnenie lomovým kameňom,
4.	zmeny hydrologických pomerov - zmena prúdivého prostredia na slabo prúdivé až neprúdivé a s tým spojené zmeny parametrov vodného prostredia:
-	nivelizácia vodného prostredia, premena diverzifikovaného vodného toku (plytšie litorálne a perejnaté lokality, hlboké prúdy, pláne a príbrežné tône s brehovými úkrytmi pre ryby) na slaboprúdivé až limnické prostredie zdrže MVE,
-	zmena ichtyocenóz v zdrži MVE. Realizáciou diela vznikne nový typ riečneho habitátu so spomaleným prúdom, kde sa vytvoria nové možnosti a podmienky pre existenciu odlišnej vodnej fauny a vodnej flóry než je v prúdiacej vode.
-	možná likvidácia miestnej populácie kriticky ohrozeného druhu Zingel streber (jedna z dvoch reštituovaných populácií v SKUEV0253 Rieka Váh.
5.	narušenie ekosystémových vzťahov - vplyv na pohyb splavenín a plavenín, narušenie korytotvorných procesov, zmena charakteru riečneho dna . zmena trofickej základne, izolácia rieky od priľahlej nivy.
-	nové pomery z hľadiska prúdenia vody v toku v zdrži a pod ňou ovplyvnia kvalitu budúceho substrátu, čím sa zmení potravná ponuka a podmienky pre rozmnožovanie. Znížením rýchlosti prúdu sa zvýši ukladanie sedimentov, nielen splavenín, teda pieskov a štrkov, ale aj plavenín, t.j. jemných častíc anorganického a organického (rastlinného a živočíšneho) pôvodu (bioseston), ktoré spolu tvoria tzv. živiny.
-	zánik veľkého (10 ha) neresiska.
Dočasné menej významné vplyvy majú:
1.	zvýšená erózia brehov a vstup materiálu, živín, znečisťujúcich látok do vodného prostredia
-	počas výstavby pri realizácii zemných prác v koryte a u brehových partií bude dochádzať k zakaľovaniu vody s možným dopadom na ichtyofaunu a pokles diverzity bentickej fauny.
2.	vyrušovanie a úhyn druhov pri stavebných prácach 
-	bude najintenzívnejšií počas výstavby MVE - v koryte a širšom okolí brehov v dĺžke 1 km pod haťou a 800 m nad haťou
Významné vplyvy majú:
1.	likvidácia genofondovej základne cieľových druhov rýb (Chránená rybia oblasť)
2.	narušenie významného prírodného a krajinného fenoménu — sútoku dvoch veľkých podhorských riek,
3.	možnosť úhynu druhov aj pri prevádzke MVE

V závere stanoviska úrad konštatuje, že navrhovaná realizácia „Malá vodná elektráreň Kraľovany" predstavuje podstatný, nemenný zásah do území európskeho významu Rieka Váh SKUEV0253 a Rieka Orava SKUEV0243, ktorý môže spôsobiť podstatné zmeny v biologickej rozmanitosti, štruktúre a vo funkcii biokoridoru a ekosystémov a môže spôsobiť narušenie ich integrity. Spolu predstavujú terestricko - hydrický biokoridor nadregionálneho významu s veľmi priaznivými parametrami konektivity.
Botanicko - ekologickým aj ichtyologickým prieskumom boli zistené závažné vplyvy navrhovanej činnosti na biotopy i vodné organizmy. Danou činnosťou dôjde k trvalému poškodeniu a k fragmentácii biotopov, k zmenám ekologických podmienok a k zníženiu biodiverzity v neprospech druhov a biotopov, ktoré sú predmetom ochrany daného územia.
Ochrana toku v danej lokalite má ekologicky vyššiu prioritu, než jeho ďalšie hydroenergetické využívanie. V dotknutom území je prioritou podpora čo najpôvodnejšieho charakteru riečneho podhorského ekosystému a existenčných podmienok pôvodných, najmä ohrozených druhov organizmov, závislých na zachovaní takéhoto charakteru ekosystému a jeho bezprostredného okolia a ochrane pred zásahmi meniacimi stav dotknutého územia, resp. zhoršujúcimi existenčné podmienky bioty vodného toku a narušenie integrity územia európskeho významu. Ak by sa činnosť realizovala bude to znamenať celkovú zmenu biodiverzity a to nielen na lokálnej úrovni.
Z uvedených dôvodov je realizácia predmetného investičného zámeru v rozpore so záujmami ochrany prírody a krajiny a jeho realizácia je neprijateľná. Navrhovaný a doporučený je nulový variantu t.j. stav bez realizácie navrhovanej činnosti.

OBVODNÝ ÚRAD DOLNÝ KUBÍN, ODBOR CIVILNEJ OCHRANY A KRÍZOVÉHO RIADENIA, list č. OCOaKR-2012/00630-038, z dňa 5.12.2012
Obvodný úrad Dolný Kubín, odbor civilnej ochrany a krízového riadenia po preštudovaní Správy o hodnotení „Malá vodná elektráreň Kraľovany", nemá pripomienky.

OBVODNÝ POZEMKOVÝ ÚRAD V NÁMESTOVE, list č. OPÚ-2012/00374-BG6-DK-JAV z dňa 5.12.2012
Obvodný pozemkový úrad v stanovisku konštatuje, že realizáciou zámeru dôjde k záberu poľnohospodárskej pôdy (trvalé trávne porasty) a preto zo strany investora je potrebné dodržiavať ustanovenia zákona č. 220/2004 Z.z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy:
-	investor je povinný požiadať orgán ochrany poľnohospodárskej pôdy o vyňatie poľnohospodárskej pôdy
-	v prípade použitia poľnohospodárskej pôdy na čas kratší ako jeden rok, je investor povinný požiadať správny orgán o vydanie stanoviska v zmysle § 18 zákona o ochrane poľnohospodárskej pôdy
-	vykonať skrývku poľnohospodárskej pôdy použitej na nepoľnohospodársky účel na čas kratší ako jeden rok a zabezpečiť starostlivosť o skladovanú skrývku na základe bilancie humusového horizontu
-	zabezpečiť vrátenie poľnohospodárskej pôdy použitej na nepoľnohospodársky účel na čas kratší ako jeden rok do pôvodného stavu,
-	vykonať skrývku humusového horizontu poľnohospodárskych pôd odnímaných natrvalo a zabezpečiť ich hospodárne a účelné využitie na základe bilancie skrývky humusového horizontu,
-	zabezpečiť základnú starostlivosť o odňatú poľnohospodársku pôdu do realizácie stavby, hlavne pred zaburinením pozemkov a porastom samonáletu drevín,
-	nezamedziť prístup na okolité poľnohospodárske pozemky,
-	zabezpečiť, aby realizáciou stavby nedošlo k poškodeniu priľahlej poľnohospodárskej pôdy.

OBVODNÝ ÚRAD PRE CESTNÚ DOPRAVU A POZEMNÉ KOMUNIKÁCIE V DOLNOM KUBÍNE, list č. 2012/04295-002 z dňa 11.12.2012
Obvodný úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v stanovisku uvádza, že k správe o hodnotení navrhovanej činnosti nemá pripomienky. 

ÚRAD PRE REGULÁCIU ŽELEZNIČNEJ DOPRAVY, Sekcia špeciálneho stavebného úradu, list č. 9964/12-S4-S/Ta z dňa 6.12.2012
Úrad pre reguláciu železničnej dopravy v stanovisku konštatuje, že výstavbou MVE Kraľovany v blízkosti železničnej trate budú dotknuté záujmy chránené Úradom pre reguláciu železničnej dopravy (ďalej len URŽD) podľa príslušných ustanovení zákona č.513/2009 Z.z o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len zákon o dráhach). Pre takého stavby vykonáva URZD aj pôsobnosť špeciálneho stavebného úradu podľa ustanovení § 120 zákona č.50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku v znení neskorších predpisov (ďalej iba: stavebný zákon). V územnom konaní spolupôsobí URZD ako dotknutý orgán podľa ustanovení §36 stavebného zákona.
ÚRŽD zároveň upozorňuje, že v prípade situovania iných objektov do ochranného pásma dráhy resp. do obvodu dráhy a ktoré neslúžia na účely dráhy, tieto je možno zriaďovať len so súhlasom a podmienok určených URZD.
Takýto súhlas (vydávaný formou záväzného stanoviska) v zmysle § 140b, ods. 1 stavebného zákona je pre správny orgán v konaní podľa stavebného zákona záväzný.

REGIONÁLNY ÚRAD VEREJNÉHO ZDRAVOTNÍCTVA so sídlom v DOLNOM KUBÍNE, list č. 213/2013-HŽP z dňa 4.1.2013
Regionálny úrad verejného zdravotníctva (ďalej len „RÚVZ“) v stanovisku konštatuje, že predložená hodnotiaca správa činnosti MVE Kraľovany bola posudzovaná v zmysle zákona č. 355/2007 Z.z o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov, jej riešenie rešpektuje ustanovenia uvedeného zákona. Z hľadiska ochrany verejného zdravia, realizácia uvedenej činnosti nepredpokladá negatívny vplyv na zdravie obyvateľstva obce Kraľovany, okrem doby jej výstavby, kde je predpoklad zvýšenia imisií hladín prachu a hluku. RÚVZ s návrhom súhlasí.

SLOVENSKÝ VODOHOSPODÁRSKY PODNIK, š.p. PIEŠŤANY, list č. CZ 30712/2012/210 z dňa 26.11.2012
Slovenský vodohospodársky podnik v stanovisku konštatuje, že z hľadiska záujmov správcu tokov nemá k predloženej správe o hodnotení pripomienky. K PD pre územné konanie sa vyjadroval SVP, š.p. Banská Štiavnica listom zn. 270/2010 zo dňa 14.1.2010. Detailné podmienky výstavby budú stanovené v ďalších stupňoch PD.

SLOVENSKÝ VODOHOSPODÁRSKY PODNIK, š.p. BANSKÁ ŠTIAVNICA, list č. CZ 13 140/2012 z dňa 19.12.2012
SVP, š.p. Banská Štiavnica v stanovisku uvádza, že k špecifickým požiadavkám navrhovanej činnosti:
-	vplyv navrhovanej stavby na stabilitu riečneho koryta v letnom a zimnom režime, opatrenia protipovodňovej ochrany priľahlého územia s osobitným dôrazom na ochranu intravilánu obce Kraľovany,
-	posúdenie ovplyvnenia hladiny podzemných vôd k objektom zástavby obce Kraľovany,
-	vplyv ľadochodu, srieňov a vytvorenej ľadovej celiny na časť intravilánu obce Kraľovany a extravilánu v oblasti cestného železničného mosta a priľahlého územia, 
-	spôsob zabezpečovania prevádzania priplavených ľadových krýh a srieňov 
-	ichtyologickej štúdii SVP, š.p. 
nemá z pohľadu správcu vodného toku nemá pripomienky.

ŠTÁTNA OCHRANA PRÍRODY SLOVENSKEJ REPUBLIKY BANSKÁ BYSTRICA, list č. ŠOP SR /3929/12, z dňa 22.11.2012
Štátna ochrana prírody SR vydala k predloženej Správe o hodnotení navrhovanej činnosti stanovisko, v ktorom je uvedené, že záujmovému územiu prináleží 2. a 4. stupeň ochrany podľa zákona NR SR č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny ( v znení neskorších predpisov). Územie dotknuté plánovanou výstavbou zasahuje aj do kompetenčných území Správ národných parkov Malá a Veľká Fatra a Tatranského národného parku.

Chránené územia národnej siete: Navrhovaná činnosť zasahuje do ochranného pásma NP Veľká Fatra (2. stupeň ochrany). Samotným vzdutím hladiny bude ovplyvnený aj chránený areál Rieka Orava (4. stupeň ochrany). Chránený areál je vyhlásený z dôvodu ochrany komplexu zachovalých riečnych ekosystémov s funkciou biokoridoru nadregionálneho významu s bohatým druhovým zastúpením fauny a flóry a biotopov mnohých chránených, vzácnych a ohrozených druhov organizmov.

Chránené územia európskej siete - NATURA 2000: Navrhovaná činnosť zasahuje do územia európskeho významu SKUEV0253 Váh a SKUEV0243 Orava. Predmetom ochrany oboch UEV sú biotopy a druhy európskeho významu.  Z ďalších území sústavy NATURA sa v tesnej blízkosti nachádzajú - Chránené vtáčie územie SKCHVU013 Malá Fatra, územie európskeho významu SKUEV0252 Malá Fatra, územie európskeho významu SKUEV0238 Veľká Fatra, územie európskeho významu SKUEV0254 Močiar, územie európskeho významu SKUEV0663 Šíp.

Územia chránené podľa medzinárodných dohovorov: Rieka Orava a jej prítoky sú v zozname mokradi medzinárodného významu (Ramsar, 1971). Územie je dobrým a reprezentatívnym príkladom riečneho ekosystému podhorskej zóny v podobe blízkej prírodnému stavu, s vysokým stupňom zachovalosti pôvodných biocenóz charakteristických pre ekosytémy tohto druhu v oblasti Západných Karpát. Má podstatnú hydrologickú, biologickú a ekologickú úlohu v prirodzenom fungovaní povodia Oravy. Má význam pre dopĺňanie zdrojov podzemných vôd a prispieva k udržiavaniu	vysokej	kvality vody.
Riečny systém a jeho v podstate súvislá a na mnohých miestach pomerne rozľahlá príbrežná vegetácia predstavujú ekologický komplex s vysokou úrovňou biologickej a ekologickej diverzity a poskytujú dočasne alebo trvalé životné podmienky viac ako 50 druhom vzácnych, ohrozených alebo kriticky ohrozených stavovcov a viacerým druhom bezstavovcov a vďaka uspokojivému stavu populácií prispieva k zachovaniu biologickej diverzity tečúcich vôd v strednej Európe. Má osobitný význam ako stanovište rastlinných a živočíšnych druhov (napr. bentických druhov hmyzu, obojživelníkov, rýb, vtákov a semiakvatických cicavcov) v kritických štádiách ich životného cyklu (rozmnožovanie, zimovanie, migračná zastávka). V území sa vyskytujú významné populácie pôvodných druhov rýb (23 taxónov patriacich do 8 čeľadí), ktoré reprezentujú význam mokradi Rieka Orava a niektoré jej prítoky poskytujú dobrú potravnú základňu, podmienky na neres a rozvoj mladých vývinových štádií pôvodnej, vzácnej a ohrozenej i lovné využívanej ichtyofauny.

Prvky ÚSES: 1) Biokoridory: Nadregionálny biokoridor Rieka Váh patrí k najvýznamnejším nadregionálnym biokoridorom, plní funkciu kontinentálnej migračnej trasy. Pozdĺž starého riečišťa Váhu sa zachoval komplex mokradi, tvorený vodnými plochami, vysokobylinovými a drevinovými porastmi. 2) Nadregionálny biokoridor Rieka Orava. Dotknuté územie je v súčasťou hydricko- terestrického biokoridoru nadregionálneho významu Orava - Váh, v rámci ktorého prebiehajú významné sezónne i lokálne migrácie hydrobiontov, vtákov, ako aj terestrických druhov. Územie pod sútokom Oravy a Váhu využívajú veľké druhy cicavcov ako napájadlo a zároveň ako migračnú trasu medzi oboma dotknutými Národnými parkami.

Biotopy európskeho a národného významu: Podľa dostupných zdrojov boli v záujmovom území (vrátane potenciálne dotknutého) zistené nasledovné biotopy. 
Biotopy európskeho významu: Ls1.1 Vŕbovo-topoľové nížinné lužné lesy (prioritný typ 91E0*), Ls1.3 Jaseňovo-jelšové podhorské lužné lesy (prioritný typ 91E0*), Vo4 Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou ziväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Batrachion (3260), Br2 Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov (3220), Br6 Brehové porasty deväťsilov (6430), Br7 Bylinné lemové spoločenstvá nížinných riek (6430), Lk1 Nížinné a podhorské kosné lúky (6510), Lk4 Bezkolencové lúky (6410), Lk5 Vysokobylinné spoločenstvá na vlhkých lúkách (6430). 
Biotopy národného významu: Lk6 Podmáčané lúky horských a podhorských oblastí, Lk7 Psiarkové aluviálne lúky, Lk10 Vegetácia vysokých ostríc, Kr9 Vŕbové kroviny na zaplavovaných brehoch riek, Br1 Štrkové lavice bez vegetácie, Ra7 Sukcesne zmenené slatiny.

Druhy európskeho a národného významu - s prihliadnutím na predmet ochrany je potrebné spomenúť výskyt nasledovných druhov:
-	bezstavovce: Leptidea morsei, Vertigo angustior
-	ryby: Alburnoides bipunctatus, Cottus gobio, Hucho hucho, Zingel streber 
-	obojživelníky: Bombina variegata, Bufo viridis, Bufo bufo, Rana temporaria, Salamandra salamandra, Triturus montadoni
-	plazy: Anguis fragilis, Natrix natrix,
-	vtáky: Haliaeetus albicilla, Rallus aquaticus, Larus michahellis, Sterna hirundo, Picuscanus, Saxicola rubetra, Saxicola torquata, Locustella fluviatilis, Acrocephalus schoenobaenus, Ficedula albicollis Emberiza citrinella, Podiceps nigricollis, Anas querquedula, A. clypeata, Tringa totanus, T. nebularia, T. glareola, Anas strepera, Turdus viscivorus, Locustella naevia, Muscicapa striata, Sturnus vulgaris, Coccothraustes coccothraustes a Emberiza schoeniclus. Actites hypoleucos, Alcedo atthis, Jynx torquilla, Phalacrocorax carbo, Aquila chrysaetos, Falco peregňnus....
-	cicavce: Lutra lutra, Mustela nivalis, Neomys fodiens, Nyctalus noctula, Felis silvestris, Rhinolopus hipposideros, Myotis myotis, Barbastella barbastellus, Myotis blythi, Myotis dasycneme, Ursus arctos, Canis lupus, Lynx lynx

Hodnotenie záujmov ochrany prírody a krajiny (osobitne chránené časti prírody, prvky územného systému ekologickej stability, významné biotopy, migračné trasy).
Činnosť je lokalizovaná priamo v území európskeho významu Váh (SKUEV0253), zasahuje aj do územia európskeho významu Orava (SKUEV0243) a Ramsarskej lokality rieky Orava.
Súčasťou dokumentácie je znalecký posudok hodnotiaci vplyv navrhovanej činnosti na biotopy európskeho významu: Malá vodná elektráreň Kraľovany - biotopy, Znalecký posudok (Ekospol a.s., Vajanského 20, 010 01 Žilina). Ide o analýzu prítomnosti biotopov, posúdenia stavu zachovania a stanovenia spoločenskej hodnoty biotopov európskeho významu, ktoré sú predmetom ochrany UEV a potenciálneho vplyvu na ne pri realizácii činnosti. Spracovatelia zaznamenali výskyt troch biotopov európskeho významu Ls1.1, Ls1.3, Br2. Z nám dostupných údajov (napr. Topercer, 2008) je z dotknutého územia zaznamenaný výskyt aj ďalších biotopov európskeho významu, ktoré sú predmetom ochrany - Br6 Brehové porasty deväťsilov (6430), Br7 - Bylinné lemové spoločenstvá nížinných riek (6430), Vo4 Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Batrachion. Časť z nich mohla byť zničená pri výstavbe diaľnice Turany - Hubová, prekvapujúce je však nezaznamenanie biotopu Vo4. Posudok uvádza spoločenskú hodnotu dotknutých biotopov, nedozvieme sa však zaznamenanú výmeru. Taktiež nie je zhodnotený stav biotopov.
Vplyv na druhy európskeho významu, ktoré sú predmetom ochrany dotknutých SKUEV, je zúžený na ichtyofaunu. Ichtyofauna bola podrobne spracovaná v dokumente „ Ichtyologická štúdia rieky Váh pre potreby povoľovacích konaní vodného diela MVE Kraľovany" (FISH CONSULTING, s. r. o., Tulská 12, 97404 Banská Bystrica). Dokument sa zaoberá taktiež možnými vplyvmi realizácie stavby na populácie prítomných druhov rýb, možnými zmenami prostredia (biotopu), ako aj návrhom zmierňujúcich opatrení. Vplyvy na ostatné druhy, ktoré sú predmetom ochrany, neboli zhodnotené.
V rámci správy o hodnotení mal byť spracovaný aj hydrobiologický prieskum zameraný na druhové zloženie, abundanciu a biomasu zoobentosu. Vzhľadom na veľkú indikačnú hodnotu tejto ekologickej skupiny organizmov, by bolo možné na základe prieskumu zhodnotiť kvalitu vodného prostredia, tesnosť väzby bentosu na prúdivé prostredie, možné zmeny v zložení bentosu vplyvom zavzdutia, taktiež aj množstvo dostupnej potravy pre ichtyofaunu. Túto požiadavku spracovatelia správy o hodnotení nesplnili.
Nie je zhodnotený vplyv na ramsarskú lokalitu Rieka Orava a jej prítoky. Taktiež nie je zhodnotený vplyv na chránený areál Rieka Orava.
Z ohľadom na územia európskej sústavy chránených území NATURA 2000 nie je spomenuté územie európskeho významu SKUEV0663 Šíp (doplnok sústavy NATURA2000 - dotýka sa záujmového územia ) .

Hodnotenie očakávaných vplyvov na prírodu a krajinu a odhad ich významnosti 
1.	Prerušenie konektivity ekosystémov -vytvorenie novej migračnej bariéry
-	narušenie funkčnosti biokoridorov a migračných trás živočíchov. Izolácia približne 4,3 km dlhého úseku rieky Váh, fragmentu veľkej podhorskej rieky. Výstavbou hate a úpravou brehov dôjde k izolácia 4,3 km úseku rieky Váh, z hľadiska plochy vodného prostredia (65ha) predstavuje pomerne významnú časť z celkovej výmery SKUEV0253 (251,9 ha)
-	podľa migračných schopností prítomnej ichtyofauny prevládajú strední migranti do 100 km - 16 druhov nad silnými migrantmi - 5 druhov. Nemigrujúce sú 4 druhy. Migrácie rýb (neresové, potravné, kompenzačné, osídľovacie), slúžia najmä na zachovanie kvality genofondu pôvodnej vážskej ichtyofauny, udržanie a rozvoj jednotlivých rybích populácií, ale aj na osídľovanie recipientu Váhu salmonidnými druhmi s prítokov. Preto je zabezpečenie celoročnej migrácie všetkých druhov rýb hlavnou prioritou ekologických opatrení. Rybie prechody a biokoridory sú pritom väčšinou nefunkčné, alebo sú funkčné iba čiastočne,resp. selektívne pre určitý druh rýb, v určitom období, iba v jednom smere a pod.
-	významný vplyv (kumulatívny vplyv)
2.	Strata biotopov priamou likvidáciou terénnymi úpravami aj zaplavením pri vzdutí vodnej hladiny:
-	devastácia brehových porastov v úseku 1,8 km - likvidácia prioritných biotopov európskeho významu Ls1.1Vŕbovo-topoľové nížinné lužné lesy (prioritný typ 91E0*) a Ls1.3 Jaseňovo-jelšové podhorské lužné lesy (prioritný typ 91E0*), biotopu národného významu, Kr9 Vŕbové kroviny na zaplavovaných brehoch riek
-	likvidácia biotopu 3260 Nižinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Batrachion vplyvom zavzdutia a úprav v koryte,
-	likvidácia biotopu 3220 Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov vplyvom zavzdutia , úprav v koryte a úprav brehov,
-	likvidácia biotopu 6430 Vlhkomilné vysokobylinné lemové spoločenstvá na poriečnych nivách od nížin do alpínskeho stupňa vplyvom zavzdutia , úprav v koryte a úprav brehov
-	významný vplyv (kumulatívny vplyv)
3.	Degradácia biotopov zmenou ekologických podmienok a šírením inváznych druhov
-	odstránením vegetačného krytu a následným obnažením pôdy a substrátu sa vytvoria podmienky pre masové šírenie inváznych druhov (napr. Fallopia japonica, Aster sp., Impatiens glanduliferä),
-	degradácia biotopov vplyvom zníženej hladiny spodnej vody pod haťou prehĺbením koryta vodného toku - úsek 1km, ruderalizácia porastov,
-	zmena charakteru brehov vodného toku - opevnenie lomovým kameňom,
-	významný vplyv (kumulatívny vplyv)
4.	Zmeny hydrologických pomerov - zmena prúdivého prostredia (lotické) na slabo prúdivé až neprúdivé (lenitické) a s tým spojené zmeny parametrov vodného prostredia:
-	nivelizácia vodného prostredia, premena diverzifíkovaného vodného toku (plytšie litorálne a perejnaté lokality, hlboké prúdy, pláne a príbrežné tône s brehovými úkrytmi pre ryby) na slaboprúdivé až limnické prostredie zdrže MVE,
-	zmena ichtyocenóz v zdrži MVE. Realizáciou diela vznikne nový typ riečneho habitatu so spomaleným prúdom, kde sa vytvoria nové možnosti a podmienky pre existenciu odlišnej vodnej fauny a vodnej flóry než je v prúdiacej vode. Zmeny v prúdení (spomalená voda) nad stupňom a po väčšinu roka aj pod segmetnom hate ovplyvní pozitívne ryby pomaly tečúcich vôd (limnofilné), ryby indiferentné <k prúdeniu (eurytopné) a negatívne prúdomilné (reofilné) druhy rýb. Z hľadiska súčasného druhového zloženia a s ohľadom na početnosť jednotlivých druhov skúmaného úseku toku podľa čeľadí je možné konštatovať lokálny negatívny dopad na druhy z čeľade kaprovitých a tiež lososovitých reofilov. Podľa afinity k prúdu prevládajú reofilné druhy (14) nad euritopným (9). Dva druhy sú limnofílné. Úsek opustia vývojové štádiá reofilných druhov - mreny, podustvy, jalca hlavatého, ploský, slíže, pstruhy potočné. Kolok vretenovitý, čerebľa, ploská pásavá a jalec maloústy zátopu opustia. Ostatné ohrozené druhy môžu v zátope prežívať temporálne za účelom získavania potravy alebo zimovania, avšak na neres budú migrovať proti prúdu do perejnatých úsekov rieky. Vzdutie zdrže priláka limnofílné a eurytopné druhy rýb ako sú kapre, karasy, pleskáče, zubáče, šťuky, ostrieže.
-	možná likvidácia miestnej populácie kriticky ohrozeného druhu kolok vretenovitý (Zingel streber), jedna z dvoch reštituovaných populácií v SKUEV0253,
-	významný vplyv (kumulatívny vplyv)
5.	Narušenie ekosystémových vzťahov - vplyv na pohyb splavenín a plavenín, narušenie korytotvorných procesov, zmena charakteru riečneho dna, zmena trofickej základne, izolácia rieky od priľahlej nivy.
-	Nové pomery z hľadiska prúdenia vody v toku v zdrži a pod ňou ovplyvnia kvalitu budúceho substrátu, čím sa zmení potravná ponuka a podmienky pre rozmnožovanie. Znížením rýchlosti prúdu sa zvýši ukladanie sedimentov, nielen splavenín, teda pieskov a štrkov, ale aj plavenín, t.j. jemných častíc anorganického (abioseston) a organického (rastlinného a živočíšneho) pôvodu (bioseston), ktoré spolu tvoria tzv. živiny. Sedimentáciou anorganických a organických častíc sa vytvoria nepriaznivé podmienky pre existenciu pôvodných druhov bentických organizmov po kvalitatívnej a kvantitatívnej stránke. Táto skutočnosť sa odrazí na každom stupni potravného reťazca. Živiny sa budú akumulovať v zdrži. Z týchto živín budú profitovať dosiaľ subdominantné druhy zoobentosu (napr. máloštetinavce, larvy pakomárov, kôrovec Asellus aquaticus), ktoré sú potravnou bázou prevažujúceho spektra tu žijúcich rýb - mäsožravých a následne rybožravých. Tento scenár je efektívny len do určitej hrúbky substrátu. Jeho prílišné nahromadenie má naopak zhubné následky na bentické organizmy resp. úživnosť toku a teda potravnú ponuku pre ryby. Zmena substrátu zo štrkovitého na bahnitý bude mať za následok lokálny ústup druhov litofilných, okrem koncovej časti vzdutia, a nástup druhov fytofilných a indiferentných. V skúmaných profiloch bolo nájdených 8 reprodukčných gíld. Výrazne sú zastúpené litofilné druhy (16) z čoho 7 druhov sú ukrývače, pred fytofilmi (4) a fytolitofilmi. Litofilné druhy budú vyťahovať na neres do úsekov mimo zdrže. Zánik veľkého (10 ha) neresiska.
-	významný vplyv
6.	Zvýšená erózia brehov a vstup materiálu, živín, znečisťujúcich látok do vodného prostredia
-	počas výstavby pri realizácii zemných prác v koryte a u brehových partií bude dochádzať k zakaľovaniu vody s možným dopadom na abundanciu ichtyofauny a pokles diverzity bentickej fauny.
-	dočasný menej významný vplyv.
7.	Vyrušovanie a úhyn druhov pri stavebných prácach
-	bude najintenzívnejšie počas výstavby MVE - v koryte a širšom okolí brehov v dĺžke lkm pod haťou a 800m nad haťou
-	dočasný menej významný vplyv.
8.	Likvidácia genofondovej základne cieľových druhov rýb (Chránená rybia oblasť)
-	významný vplyv
9.	Narušenie významného prírodného a krajinného fenoménu — sútoku dvoch veľkých podhorských riek
-	významný vplyv
10.	Možnosť úhynu druhov aj pri prevádzke MVE
-	menej významný vplyv

Vhodné (dostatočné a reálne) opatrenia na zmiernenie nepriaznivých vplyvov činnosti - Základným opatrením vzhľadom na možnosť zásahu do chránených území a biotopov (prioritných), ovplyvnenia chránených druhov, zásahu do územného systému ekologickej stability by mala byť minimalizácia zásahov do týchto území. Navrhované zmierňujúce opatrenia, ako napr. výrub drevín mimo vegetačnú sezónu, odstraňovanie inváznych druhov rastlín, či kompenzačné opatrenia za zásah do území a biotopov európskeho významu neriešia podstatu problému, ktorou je narušenie integrity územia európskeho významu

Návrh riešenia: Navrhovanú výstavbu MVE Kraľovany považujeme za taký zásah do navrhovaného územia európskeho významu SKUEV0253 Váh, ktorý môže spôsobiť podstatné zmeny v biologickej rozmanitosti, štruktúre a vo funkcii biokoridoru a ekosystémov a môže spôsobiť narušenie integrity územia európskeho významu. Zámer činnosti je v rozpore s iniciatívou Slovenského rybárskeho zväzu, na návrh ktorého bola dotknutá oblasť vyhlásená za CHRO (chránená rybárska oblasť) v záujme ochrany genofondu rýb a skvalitňovania stavu pôvodných druhov rýb.
Už v roku 2000 MŽP SR v rámci procesu hodnotenia vplyvov na životné prostredie vo svojom záverečnom stanovisku výstavbu MVE na Váhu v takmer identickom profile neodporučilo. K podobnému záveru sa došlo aj pri posudzovaní zámeru na využitie hydroenergetického potenciálu Váhu v úseku Krpeľany - Ružomberok (RNDr. Dušan Mandák - Ekospol, Banská Bystrica, november 2006).
Predchádzajúce zámery výstavby sústavy MVE na Váhu boli pracoviskami štátnej ochrany prírody v minulosti odmietnuté. Vzhľadom na to že v terajšom návrhu realizácie MVE Kraľovany sa nenachádzajú podstatné zmeny, ŠOP SR opätovne nedoporučuje vydať kladné stanovisko k realizácii MVE Kraľovany a navrhuje realizáciu nulového variantu.

Odôvodnenie: Jedná sa o reprezentatívne územie pre horskú vodnú a príbrežnú biotu (nielen pre ryby) Západných Karpát, s unikátnym a nenahraditeľným sútokom dvoch veľkých podhorských riek, veľmi veľkou diverzitou stanovíšť/biotopov i druhov rastlín a živočíchov. Spolu s riekou Orava (SKUEV0243 Orava) prestavuje terestricko-hydrický biokoridor nadregionálneho významu s veľmi priaznivými parametrami konektivity (ale i refugiálnych funkcií) a kľúčovou vážsko-oravskou križovatkou.
Rieka Váh je pravdepodobne najviac fragmentovaným riečnym ekosystémom na Slovensku. Ďalší stupeň a bariéra v podobe MVE Kraľovany by vplyvom zavzdutia, vybudovaním hate, úpravou brehov predĺžila úsek so zmenenými ekologickými podmienkami a predstavovala by tak ďalšiu vážnu bariéru pre mnohé vodné a na vodu viazané druhy živočíchov, pre niektoré druhy neprekonateľnú.
Ochrana toku v danej lokalite má ekologicky vyššiu prioritu, než jeho ďalšie hydroenergetické využívanie. V dotknutom území je prioritou podpora čo najpôvodnejšieho charakteru riečneho podhorského ekosystému a existenčných podmienok pôvodných, najmä ohrozených druhov organizmov, závislých na zachovaní takéhoto charakteru ekosystému a jeho bezprostredného okolia a ochrane pred zásahmi meniacimi stav dotknutého územia, resp. zhoršujúcimi existenčné " podmienky autochtónnej bioty vodného toku.
Vzhľadom na to, že v dokumentácii terajšieho návrhu realizácie MVE Kraľovany sa nenachádzajú výrazné odlišnosti od minulých návrhov, ostáva jeho realizácia z hľadiska ochrany prírody v tejto lokalite naďalej neprijateľná.

ŠTÁTNA OCHRANA PRÍRODY SLOVENSKEJ REPUBLIKY, SPRÁVA NÁRODNÉHO PARKU VEĽKÁ FATRA, list č. NPVF/980/2012 z dňa 3.12.2012.
Stanovisko Správy národného parku Veľká Fatra a stanovisko ŠOP SR Banská Bystrica sú takmer identické. Správa národného parku Veľká Fatra v stanovisku upozorňuje, že navrhovaný obtokový biokoridor (FIS CONSALTING, s.r.o) bol v SOH nahradený štetinovým rybovodom s inými parametrami, jeho účinnosť je preto otázna. Ďalej je v stanovisku upozornené  na význam kumulatívnych negatívnych vplyvov realizácie ďalších činností na dotknuté územia európskeho významu. Z posúdenie vplyvu Diaľnice D1 v úseku Turany - Hubová (Roth a kol., 2012), ktorá konštatuje napr. významný negatívny vplyv na biotop 3220 Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov. Vo vzťahu k MVE Kraľovany konštatuje, že tento zámer je v konflikte so všetkými predmetmi ochrany UEV Váh a môže mať vo vzťahu k D1 podstatné kumulatívne vplyvy. Významný vplyv zámeru D1 na typ biotopu 3220 by sa zhoršil, vplyv na typy 3260 a 6430 (a 91E0, ktorý nie je predmetom ochrany UEV) by mohol byť významne negatívny.
V neposlednom rade si treba uvedomiť, že zámer MVE Kraľovany vychádza z Koncepcie využitia hydroenergetického potenciálu vodných tokov SR do roku 2030. V tejto Koncepcii je v SKUEV0253 Váh navrhnutých 18 profilov MVE, v SKUEV0243 Orava ďalších 15 profilov. Realizácia čo i len malej časti z týchto MVE by znamenala výrazné zvýšenie negatívnych vplyvov na predmet ochrany v uvedených územiach. Z vyššie uvedených dôvodov ostáva realizácia MVE Kraľovany z hľadiska ochrany prírody v tejto lokalite naďalej neprijateľná.

SLOVENSKÝ RYBÁRSKY ZVÄZ – Rada Žilina, list č. 2609/1473/12-OTV z dňa 5.12.2012
Slovenská rybársky zväz vo svojom stanovisku konštatuje, s povolením výstavby MVE Kraľovany nesúhlasí, pretože dôjde k likvidácii chránenej rybárskej oblasti a zániku jedného z najhodnotnejších podhorských úsekov rieky Váh. Svoje stanovisko odôvodňuje tým, že v dôsledku výstavby a prevádzkovania MVE Kraľovany dôjde k nezvratnému javu a to zániku hodnotnej ichtyocenózy rybárskeho revíru č. 3-5230-6-3 Váh - Krpeľany, ktorej hodnota v súčasnosti predstavuje 18 275 EUR. Škody na produkcii a reprodukcii rýb v priamo ovplyvnených rybárskych revíroch č. 3-5230-6-3 Váh - Krpeľany, č. 3-4680-6-1 Váh č. 18 a č. 3-2710-6-1 Orava č. 1 sú v znaleckom posudku č. 5/2012 definované ako priame škody na výnose, ktorých ročná hodnota predstavuje vo finančnom vyjadrení sumu 37 066 Eur.
Alternatívne riešenie v podobe štetinového rybovodu rybársky zväz považuje vo vzťahu k prostrediu a ichtyocenóze za nevhodný a absolútne nevyhovujúci. Parametre rybovodu ako napr. šírka žľabu 1,2 m a sklon 8,65 % vylučujú priechodnosť tohto rybovodu pre väčšinu druhov. Toto riešenie je v priamom rozpore s návrhom biokoridoru uvedenom v Ichtyologickej štúdii rieky Váh pre potreby povoľovacích konaní vodného diela „MVE Kraľovany" od RNDr. Mužíka.
Zároveň upozorňujú, že navrhovateľovi bola v rozsahu hodnotenia v bode 2.2.12 uložená podmienka zabezpečenia vypracovania hydrobiologického prieskumu zameraného na druhové zloženie, početnosť (abundanciu) a biomasu zoobentosu a vyhodnotenie zistených výsledkov vo vzťahu k zámeru výstavby MVE s dôrazom na to, či v dôsledku výstavby MVE dôjde k zníženiu početnosti zoobentosu. V správe o hodnotení navrhovanej činnosti sa uvedený hydrobiologický prieskum nenachádza.
Vzhľadom na rozsah negatívnych vplyvov na vodný ekosystém a rybárstvo, ktoré predstavujú neporovnateľne väčšiu hodnotu v porovnaní s prínosom vo forme energetického zhodnotenia predmetného úseku, Slovenský rybársky zväz odporúča nulový variant riešenia navrhovanej činnosti.

KLUB SLOVENSKÝCH TURISTOV BRATISLAVA, SEKCIA VODNEJ TURISTIKY, list  z dňa 30.11.2012 Hliník nad Hronom
Klub slovenských turistov (ďalej len „KST“) s výstavbou predmetného vodného diela zásadne nesúhlasí. Odôvodnenie svojho nesúhlasu uviedol v ôsmych bodoch:
1.	Predložený zámer nespĺňa ciele uvedené v časti zvýšenia podielu obnoviteľných zdrojov na výrobe elektriny v SR, ani v časti zvýšenia bezpečnosti a diverzifikácie dodávok energie SR, nakoľko jej reálny prínos pre energetickú sústavu SR je zanedbateľný a v krátkom čase jeho negatívne vplyvy výrazne prevážia. Na dôvažok uvádzame, že plánované množstvo vyrobenej elektrickej energie na vodnom diele je výrazne nadsadené. Celospoločenská potreba výstavby takéhoto nového zdroja elektrickej energie v súčasnej dobe nie je potrebná, nakoľko Slovenská republika momentálne disponuje cca o 20% vyšším celkovým inštalovaným výkonom zdrojov, ako bola max. dosiahnutá spotreba v špičke za minulé obdobia. Podotýkame, že elektrina vyrobená v MVE je v dôsledku dotačnej politiky štátu výrazne predražená (v zahraničí nepredajná) a zvyšuje tak cenu energie pre domáceho spotrebiteľa.
MH SR vo svojej „Analýze systému podpory obnoviteľných zdrojov energie a návrhu na jeho prehodnotenie" samo uvádza: „Podľa predbežných údajov za rok 2010 v prípade podielu elektriny sa po normalizácii elektriny z vodnej energie podľa metodiky uvedenej v smernici 2009/28/ES sa SR priblížila hodnote 19 %." A ďalší zaujímavý fakt z tejto analýzy: „Pre rok 2011 došlo k zvýšeniu koncovej ceny elektriny pre domácnosti v priemere o 4,82 % z dôvodu dosahu nákladov vyplývajúcich z podpory OZE".
Odvolávanie sa na vládou schválenú rozporuplnú a „nekoncepčnú" Koncepciu využitia hydroenergetického potenciálu vodných tokov SR do roku 2030 tiež neobstojí, nakoľko táto bola vypracovaná a schválená v rozpore s právnym poriadkom SR a jej realizáciou dochádza k ďalším porušeniam našej i legislatívy EU. Jej čisto vylobované prijatie vychádza z nepravdivých východiskových údajov o potrebe zvýšenia podielu OZE v zmysle prijatých záväzkov voči EU, keď úmyselne (aby tvorcovia zdôvodnili nutnosť stavať MVE) porušili smernicu 2009/28/ES (ČI.5. bod3.) a medzi obnoviteľné zdroje nezahrnuli VE nad 10MW. 
2.	Výstavba MVE Kraľovany sa už musí posudzovať v širších súvislostiach, a to hlavne vzhľadom na už vybudované a ďalšie plánované MVE na rieke Váh. Viaceré priečne hate v toku rieky majú predsa úplne iný, kumulatívny vplyv na život rieky ako samostatne stojaca hať. Z predloženého zámeru vyplýva, že stavba bude mať na životné prostredie len čisto negatívne dopady. Ako jediný prínos, sa deklaruje využitie ešte doposiaľ nevyužitého hydroenergetického potenciálu v tomto úseku. Ďalším pozitívom má byť premena posledných perejnatých úsekov na tejto časti toku na „lovný rybník", čo je vzhľadom na prevádzkový režim plánovaného vodného diela úplný nezmysel. Ryby aj s ostatnou biofaunou budú pravidelne vyplachované spolu s bahnom pod hať. To, že dôjde k ďalšiemu rozdeleniu biokoridoru autor vo svojom zámere nepopiera, avšak dôsledky takejto skutočnosti dostatočne nedoceňuje. Rybovod navrhnutý ako zmierňujúce opatrenie k narušeniu kontinuity toku je svojou reálnou účinnosťou len „fantazmagóriou" a môže slúžiť len na zaslepenie očí pre ľudí v problematike dostatočne nezorientovaných, nie však pre vodné živočíchy. Autor v správe o hodnotení dostatočne popísal dôležitosť lokality (CHKO, Ramsar, Natura, biokoridor a i.), ktorá má byť priamo, či sprostredkovane ovplyvnená budúcou výstavbou MVE, v ďalšom však účelovo a veľmi významne bagatelizuje jej vplyvy na tento jedinečný oravsko- vážsky prírodno-krajinný fenomén. Výsledky analýzy negatívnych vplyvov (pretože, pozitívny sa aj napriek snahe autora nájsť nepodarilo) na životné prostredie sú popísané len veľmi povrchne a viaceré z nich sú priam zavádzajúce.
3.	Výstavba uvedenej priečnej hate (invariantné riešenie), by bola v priamom nesúlade so smernicou RSV 2000/60/ES z 22.12.2000 implementovanej ako Vodný plán Slovenska, z ktorého vychádzajú aj Plány manažmentu čiastkových povodí. RSV jednoznačne stanovuje podmienky dosiahnutia dobrého stavu vôd a priečne hate na riekach sú prvkami, ktoré je potrebné revitalizovať, a nie stavať ďalšie.
4.	Vodné dielo vytvorí novú priečnu prekážku v súvislom toku Váhu a výrazne tak obmedzí právo vodákov na voľný pohyb po rieke. Tok rieky s priehradami s pomaly tečúcou (stojacou) vodou (MVE sa stavia práve na perejnatom úseku s najväčším spádom) s turisticky nezaujímavou scenériou (zregulované brehy), namáhavým a nebezpečným prechodom hatí prestane byť pre vodákov lákadlom a túto rieku už natrvalo opustia. Už teraz je zbytočné hovoriť o rozvoji cestovného ruchu v tejto lokalite, už teraz prebieha jeho likvidácia. Zánik vodáckej turistiky a regionálneho cestovného ruchu je už zjavný na úsekoch s vybudovanými VE i MVE. Ďalším nemenej závažným dôsledkom likvidácie turistického ruchu na rieke je aj zánik požičovní člnov, kempov a služieb obyvateľstvu a v trhovom hospodárstve tak dochádza k bráneniu v slobodnom podnikaní a to v dôsledku preferovania a zvýhodňovania jednotlivcov v tomto prípade štátom, čo zakladá právne predpoklady na súdny spor. Nakoľko predkladateľ zatiaľ v žiadnom zo svojich vyjadrení reálne nepredložil návrh ako chce zabezpečiť zachovanie a nezhoršenie splavnosti rieky Váh, môžeme sa len domnievať a z predloženej projektovej dokumentácie to jasne vyplýva, že postavením MVE dôjde k vytvoreniu vážnej prekážky v splavnosti rieky so všetkými negatívnymi dôsledkami pre vodákov tak ako to bolo už vyššie popísané. Možnosť obísť hať prenesením lode (ako je to naznačené v zmierňujúcich opatreniach, nevyrieši problém, že na uvedený úsek už žiadny vodný turista nepríde - zaniknú mu na to všetky doterajšie dôvody (atraktívny prírodný ráz krajiny a živá nehnijúca rieka).
5.	Hate MVE, ani hrádzový systém, systém odvodňovacích kanálov, či iné prípadné stavebné časti súvisiace s dielom nemajú nijaký pozitívny vplyv na zlepšenie prípadnej protipovodňovej situácie na toku a práve opačne vytvorením nových bariér a smerovaním záplavových vĺn vytvárajú nové nepredvídateľné riziká. Prúd vody sa reguláciou toku len zrýchľuje a tak bude aj záplavová vlna vyššia a rýchlejšia. O hromadení ľadov z veľkých zamŕzajúcich plôch takýchto vodných diel na nových takto vzniknutých bariérach netreba ani hovoriť.
6.	K niektorým vplyvom a bagatelizovaniu negatívnych vplyvov spracovateľom správy.
-	autor uvádza 8 trvalých pracovných miest ako obsluhy MVE (ostatné porovnateľné MVE sú bezobsluhové),
-	vplyv na splavovanie nebude žiadny, bude možnosť hať obísť 
(nebude dôvod vplávať do zdrže, nie to už pokračovať v plavbe za hať),
-	hať nebude v kolízii s diaľnicou
(spracovateľ si asi nevšimol, že výstavba diaľnice bola prerušená práve z dôvodov jej veľmi výrazne negatívnych dopadov na prírodu, tú istú prírodu, do ktorej má byť osadená MVE),
-	prevádzka MVE zvýši a zabezpečí ochranu ľudí a majetku
(to je asi prvý prípad, čo takéto tvrdenie vo vzťahu k takto navrhnutej MVE niekto použil, ostatní projektanti netvrdia nič, alebo pripúšťajú min. možné zvýšenie rizika),
-	stratí sa charakter rybolovu v prúdivej rieke 
(stratia sa ale aj prúdomilné ryby),
-	všetky nové geomorfologické vplyvy nastúpia až po rozsiahlych terénnych úpravách v dôsledku výstavby diaľnice
(takže už vlastne ani nebude čo pokaziť),
-	morfologicky najcennejšie lokality budú zatopené a cenné perejnaté úseky narušené 
(tu nie je čo dodať,)
-	plaveninový a splaveninový režim bude bez problémov 
(bude to asi jediná hať, kde sa nebude usadzovať štrk a bahno),
-	problémy s ľadovými úkazmi nenastanú
(to snáď autor nemyslí vážne? a čo skúsenosti z už stojacich hatí?).
-	dôjde k vylepšeniu kyslíkového režimu a zlepší sa samočistiaca schopnosť vody 
(zrejme tu platia iné fyzikálne zákony a bude prebiehať iný biologický proces ako je bežný v zdravej a živej rieke),
-	spracovateľ pripúšťa odprírodnenie scenéricky pozoruhodného a pohľadovo mimoriadne exponovaného sútoku Oravy s Váhom
(a to je práve jeden z dôvodov, prečo tu zanikne turistický ruch),
-	spracovateľ sa spolieha, že objekt hate zanikne v tieni estakády a diaľničnej križovatky 
(myslíme si, že názor spracovateľa korešponduje s celkovou necitlivosťou voči prírode, ktorá sa nesie celou správou o hodnotení),
-	spracovateľ konštatuje zásadný trvalý negatívny vplyv na migráciu rybej populácie 
(v skutočnosti to bude ešte horšie),
-	odstránením brehových porastov dôjde k narušeniu nadregionálneho biokoridoru Váhu 
(znovu nič, čo by pritiahlo cestovný ruch),
-	významný pozitívny vplyv (zatiaľ jediný) je výroba elektrickej energie bez produkcie kontaminantov poškodzujúcich životné prostredie
(ako sme uviedli, energetický prínos MVE je pre potreby nášho energetického systému zanedbateľný, ľahko nahraditeľný, kontaminanty nie sú to jediné, čo mení a ničí našu prírodu)
-	spracovateľ správy ale jedným dychom a bez akejkoľvek bázne uvádza, že výstavbou MVE dôjde narušeniu kontinuity riečneho ekosystému s dopadom na jeho ichtyocenózu a k zásahu do území európskeho významu Rieka Váh, tieto negatívne vplyvy navrhovanej činnosti sú prevažne v rozpore s platnými právnymi predpismi
(komentár k takémuto stanovisku je zbytočný a plne s ním súhlasíme) .
7.	Najväčším rizikom pre obec v lokalite ktorej sa MVE bude nachádzať je okrem prípadných ľadových povodní (a to riziko tu bude po vybudovaní priečnej hate reálne väčšie), sú hroziace pokuty od EU za porušenie RSV. Za porušenie tej istej smernice, za nedodržanie ktorej v oblasti budovania ČOV sa vláda chystá preniesť sankcie na obce. Paradoxne, peniaze z fondov na podporu regionálneho rozvoja netečú do obcí na likvidáciu environmentálnych záťaží, akými sú nevybudované kanalizácie a ČOV (biologická kvalita tokov), ale sú prideľované súkromným investorom, ktorí za ne nové environmentálne záťaže (morfologická kvalita tokov) budujú. A priečna hať, ako výrazne zmenený vodný útvar, takouto záťažou bezpochyby je.
8.	Zdôvodnenie výberu návrhu optimálneho variantu (v celej správe nie je ani jediná zmienka o posudzovaní iného variantu ako doporučeného- ani nulového): „Na základe výsledkov hodnotenia odporúčame navrhovanú činnosť „Malá vodná elektráreň na rieke Váh - Kraľovany" realizovať v posudzovanom variante I, lebo je z environmentálneho a celospoločenského hľadiska prijateľná“.

V závere KST upozorňuje, že dotknutý úsek rieky je v podstate od Oravskej priehrady intenzívne využívaný pre vodnú turistiku a vo svojom prírodnom stave je nenahraditeľný pre ďalší rozvoj cestovného ruchu, ide o posledný úsek rieky Váh (súvisiaci s Oravou), ktorý má pri dobrej spolupráci s obsluhou VE na Oravskej priehrade v podstate celosezónnu splavnosť. Túto trasu každoročne splavia tisícky vodákov z toho väčšina zahraničných. Skrátenie vodáckej trasy tak uberie na atraktívnosti celej lokality a mnohí ju tak natrvalo opustia. Negatívne dopady to bude mať samozrejme aj na cestovné kancelárie, kempy a požičovne lodí v trojuholníku Žilina, Námestovo a Ružomberok, ktoré sú na komerčnom splavovaní tohto úseku priamo závislé a privážajú si svojich klientov z celého Slovenska a v poslednej dobe aj z Maďarska, Čiech a Nemecka. Pre stabilitu a rozvoj podnikateľského prostredia v tejto oblasti je zachovanie Váhu v pôvodnom stave kľúčové. Okrem toho ide o úsek rieky, ktorý tesne susedí s turisticky veľmi atraktívnymi pohoriami ako Malá Fatra, Veľká Fatra a Chočské vrchy.

KST žiada kompetentný orgán ochrany prírody i samotnú obec Kraľovany, aby v zmysle uvedených skutočností a námietok k výstavbe predmetnej MVE zaujali také stanovisko, ktoré investorovi neumožní v zámere ďalej pokračovať, aby posledný atraktívny úsek toku rieky Váh zostal zachovaný vo svojom prírodnom stave aj pre budúce generácie vodákov, rekreantov, rybárov a všetkých našich občanov.

KST požiadal v stanovisku, aby mu bolo v zmysle zákona č. 24/2006 Z. z.  §27 umožnené zúčastniť sa prípadných ďalších procesov posudzovania predmetného zámeru.

ING. JÁN TOPERCER, CsC., RNDr. DANA BERNÁTOVÁ, CsC., samostatní vedeckí pracovníci Botanickej záhrady UK Blatnica, list z dňa 7.12.2012
Stanovisko k SoH bolo vyžiadané Krajským úradom životného prostredia v Žiline zo dňa 2. novembra 2012 č. 2012/00378-3/Gr v súlade s § 35 ods. 2 zákona č. 24/2006 Z. z. Stanovisko vychádza z viac ako dvadsaťpäťročné publikovaných  (Bernátová, Topercer in Kliment a kol. 2008, Topercer a kol. 2009 a i.) i nepublikovaných poznatkov o štruktúre a procesoch v riečnom ekosystéme tohto úseku Váhu a Oravy (so zreteľom na významné typy biotopov, rastliny, živočíchy, disturbancie a dlhodobé zmeny ekosystému), porovnávané s poznatkami autorov SoH (Vrbacký a kol. 2012, Pčolová & Vrabček 2012) a iných.

Vychádzajúc z týchto poznatkov odporúčajú orgánom starostlivosti o životné prostredie ako optimálny nulový variant a nepokračovať s prípravou tohto ani iných realizačných variantov MVE v tomto profile v budúcnosti. 

Svoje stanovisko odôvodňujú nasledovnými skutočnosťami:
1.	Plnenie indikatívnych cieľov jednej rezortnej politiky resp. jednej európskej smernice (č. 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie) sa nesmie diať na úkor vitálnych cieľov iných smerníc - najmä Rámcovej smernice o vode č. 2000/60/ES a Smernice o biotopoch č. 92/43/EHS.
V prospech navrhovanej činnosti hovorí hlavne využitie hydroenergetického potenciálu rieky ziskom najviac 3,67 MW inštalovaného výkonu. V súčasnej a výhľadovej situácii energetiky SR (keď spotreba elektriny takmer nerastie, keď celkový inštalovaný výkon zdrojov prevyšuje maximálnu špičkovú spotrebu o cca 20 %, keď sú v príprave veľké energetické zdroje pri Malženiciach, v Mochovciach, Jaslovských Bohuniciach atď.) by však tento prínos mal len malú až veľmi malú váhu (ani nie regionálnu). Nehovoriac o tom, že SR záväzky voči EÚ čo do zväčšenia podielu obnoviteľných zdrojov (na 14 % do roku 2020) nielenže plní, ale významne prekračuje, keď podľa MH SR sa ich podiel už v roku 2010 priblížil k 19 %.
V jej neprospech hovorí hroziace poškodenie až zničenie reálnych biogeografických, biologických, prírodoochranných a krajinných hodnôt európskeho významu. Ide najmä o 3 priamo dotknuté územia sústavy Natura 2000 (SKUEV0253 Váh, SKUEV0243 Orava, SKUEV0238 Veľká Fatra), reprezentatívne pre vodnú, príbrežnú i horskú biotu celých Západných Karpát, s unikátnym a nenahraditeľným sútokom dvoch veľkých podhorských riek, veľmi veľkou diverzitou biotopov (najmenej 12 priamo dotknutých typov európsky i národne významných) i druhov rastlín a živočíchov (desiatky vzácnych, ohrozených, endemických či inak významných, niektoré už len v minimálnych životaschopných populáciách) a o terestricko-hydrický biokoridor nadregionálneho významu s veľmi priaznivými parametrami konektivity (ale i refugiálnych funkcií) a kľúčovou vážsko-oravskou križovatkou. Navrhovaná činnosť by však obmedzila aj udržateľné mnohonásobné využívanie pozemkov, príbrežných i vodných ekosystémov miestnymi obyvateľmi i návštevníkmi (vodná turistika, rybárstvo, pozorovanie prírody a iné formy „mäkkého" cestovného ruchu), ktoré v ostatných rokoch získavajú na váhe ekonomicky. Všetky tieto hodnoty sa takisto už roky premietajú do hlavných koncepcií ochrany prírody a krajiny i rozvoja cestovného ruchu na Slovensku. Na rozdiel od energetických stavieb však „produkčný proces" (evolúcia) týchto hodnôt trvá tisíce až desaťtisíce rokov a on i jeho výsledky sú z veľkej časti miestne resp. biotopovo špecifické (tesne viazané na konkrétne miesta resp. biotopy v riečnom ekosystéme) a tým viac-menej neprenosné. Preto aj ich straty môžu byť len obmedzene - alebo vôbec nie - kompenzovateľné, do veľkej miery by boli nevratné a mali by veľkú váhu v slovenskom i európskom meradle. Čo je obzvlášť varovné, predstavujú zväčša už len hodnotné zvyšky zatlačené na hranu dlhodobo životaschopnej existencie - a zatlačené v rozhodujúcej miere práve takými bariérovými zásahmi (priehrady a vyvolané úpravy tokov), aké tu navrhovateľ za čulej asistencie Obecného úradu už zasa pretláča v smere trendov z rokov 1948-1989.
2.	Napriek malému posunu umiestnenia hrádze oproti minulým pokusom sa činnosť navrhuje v biogeograficky a ekologicky najnevhodnejšej polohe - v spojovacom uzle dvoch segmentov nadregionálneho terestricko-hydrického biokoridoru a dvoch riečnych ekosystémov chránených režimom sústavy Natura 2000 (Váh a Orava). Ich konektivita a ekologická funkčnosť (živinový režim, samočistiaca schopnosť a i.) by sa zmenou lotického prostredia na vzduté lentické významne a trvalo narušila. Ďaleko od priaznivosti má i umiestnenie činnosti voči obci Kraľovany. Rušivé vplyvy MVE (podmáčanie pozemkov a pivníc, vzrast hlučnosti, obmedzenie prístupu a i.) by citeľne postihli aj jej obyvateľov, hoci to navrhovateľ na viacerých miestach SoH zľahčuje.
3.	SoH silno podceňuje zásadný dopad výstavby MVE na kritické štruktúry a procesy v riečnom ekosystéme Váhu a Oravy, dané ich charakteristickým usporiadaním tíšinových a prúdivých úsekov (pool-and-riffle pattern). Tento zákonitý, dlhodobo stabilný a dosť silno geologicko-geomorfologicky predisponovaný vzorec by bol v citlivej zasiahnutej časti rozvrátený aj s adaptáciami bioty naň. Nová bariéra, prehĺbený a vzdutý úsek by silnou fragmentáciou zasiahli jednu z najdôležitejších častí dosiaľ spojitého riečneho ekosystému a jeho najcitlivejších zložiek (často už na hranici životaschopnosti - niektoré populácie prúdomilných rýb) a nevratne zmenili nielen erózno-depozičné a odvodené ekologické pomery v koryte a príbreží, ale aj v priľahlej nive (podmáčanie pozdĺž vzdutého a vysychanie pozdĺž prehĺbeného úseku). Zvlášť prehĺbený úsek podhatia s dĺžkou 1 km by bol nebezpečný, lebo vzhľadom na 1) priamu hydraulickú spojitosť hladín podzemných vôd v úzkej nive s hladinami vody vo Váhu a 2) nedostatočný (hydro)geologický prieskum s nie presne známou mocnosťou, priebehom a štruktúrou hlavných (hydro)geologických útvarov hrozí riziko:
a)	významného poklesu hladín podzemných vôd v priľahlej nive a jej následné vysušovanie so všetkými dôsledkami pre biotu (hynutie vlhkomilných druhov a spoločenstiev, ruderalizácia, rozmach inváznych druhov) i pre ľudí (vysychanie pôdy, studní),
b)	podomieľania a destabilizácie brehov (najmä ľavého), vymieľania dna alebo podľa polohových vzťahov naopak zanášania koryta či brehov,
c)	silného obmedzenia migrácie a rozptylu väčších suchozemských živočíchov cez Váh medzi Veľkou Fatrou a Šípskou i Malou Fatrou, pričom podstatný bariérový efekt vyvoláva hĺbka prehĺbenia (resp. výška vzdutia), typ úpravy brehu a významné neriešené kumulatívne vplyvy pripravovanej diaľnice D1.
Takisto zdvih hladín podzemných vôd v dosahu vzdutého úseku môže robiť oveľa väčšie problémy, ako pripúšťa SoH. Nielen priesakmi, podmáčaním stavieb, vyšším rizikom vstupu kontaminantov (napr. z rušňového depa) a nutnosťou protipriesakových opatrení, ale aj deštruktívnymi dôsledkami plánovaných zemných prác na tvárnosť úzkej a zraniteľnej nivy a na zloženie jej bioty. Prejavili by sa najmä zničením zvyškov významných typov biotopov (pramenísk, skalných a príbrežných typov), ruderalizáciou a šírením inváznych a expanzívnych druhov na výkopy či navážky a odtiaľ do okolia v negatívnej synergii s vplyvmi pripravovanej diaľnice D1.
4.	Charakteristika geologických pomerov neobsahuje dôležitú tektonickú superjednotku fatrikum (sivé slienité vápence a slieňovce mráznického súvrstvia v masíve Kopy 1187 m n. m.) a obsahuje nepravdivé tvrdenie o neprítomnosti geodynamických javov (s. 21), hoci tu existujú vážne geodynamické riziká. Na báze tektonicky porušených a na deformácie náchylných strmých severných strání Kopy sa v dôsledku nedostatočného geologického prieskumu a prípravných prác D1 aktivizovali rozsiahle zosuvy (v dĺžke asi 1,5 km so šmykovými plochami v hĺbke asi 25-28 m a pätou podtínanou silnou laterálnou eróziou Váhu) a hrozia okrem problémov pri ľavostrannom zaviazaní hate aj nepredvídanými negatívnymi vplyvmi na prírodu (v ÚEV Veľká Fatra najmä na biotopy 9180* a 9150, v ÚEV Váh na biotopy 3220 a 3260). 
5.	Opis pôdnych pomerov prináša podobné skreslenia ako pri geológii a pri klimatických pomeroch nie je dostatočne zdôraznený obmedzený slnečný svit (päta strmých severných svahov Kopy je zhruba od novembra do februára bez priameho slnečného svetla), klimaticky inverzná poloha v údolí Váhu s veľkým počtom mrazových a regelačných dní, častým výskytom námrazy a iných horizontálnych zrážok. SoH ďalej podceňuje intenzitu, frekvenciu a významnosť ľadových javov v úseku od ústia Oravy až po vzdutie VD Krpeľany. Zmrazky, ľadová triešť, kryhy a masívne zmrazkovo-ľadové zápchy s hrúbkou až 4-6 m zapĺňajú tento úsek v zime pravidelne, najmä v januári-februári a najmä od Kraľovian nadol v miestach, kde sa zmierňuje pozdĺžny sklon, teda najviac nad horným okrajom vzdutia VD Krpeľany. Jasne to ukazuje, že v prípade výstavby by tento ťažký problém „zdedila" práve navrhovaná MVE Kraľovany, pre ktorú sú ľadové javy zvlášť tvrdý limit a SoH to silno podceňuje. Pri hydrologických pomeroch a prameňoch chýba zmienka o vodnom zdroji Kraľovany 1 (výdatnosť 7,5 l.s-1, zrejme už narušený prípravnými prácami na D1) a o sérii hydrogeologicky i biologicky dôležitých prameňov s výdatnosťou 0,2-2 l.s-1 vo zvodnených delúviach na päte severných svahov Kopy, ktoré by navrhovaná činnosť zničila.
6.	K vplyvom na klimatické pomery (s. 47) treba dodať, že častosť výskytu poveternostných inverzií a súvisiacich hmiel by po výstavbe MVE určite neklesla, naopak, s veľkou pravdepodobnosťou by stúpla.
7.	MVE samotná síce nemusí byť významnejším primárnym zdrojom znečisťujúcich látok, s určitosťou by však bola ich významným sekundárnym zdrojom. Bariérovým efektom hate a vzdutia by sa zadržiavali a hromadili tak v koryte (zanášanie sedimentmi  zvyšujúca sa záťaž živín a kontaminantov  ďalšia expanzia eutrofných a nitrofilných organizmov spoločenstiev od sapróbnych mikróbov až po kormorány), ako aj na brehoch vzdutia. Tam ide najmä o tuhý komunálny a stavebný odpad, ktorý jednak miestni občania tradične vysýpajú z cesty 1/18 na pravý breh Váhu, jednak by sa najmä pri veľkých vodách hromadne usadzoval na brehoch zdrže (pokles unášacej sily toku). Jeho odstraňovanie účinne nerieši ani Obecný úrad, ani navrhovateľ v SoH.
8.	Odstránenie brehových porastov (čo ako minimalizované) býva vždy spojené s rozmachom inváznych a expanzívnych druhov, ktoré sú v tejto časti Váhu už beztak citeľne prítomné (dokladá to i SoH) a navrhovaná činnosť by im rozšírila niku, zvýšila invazibilitu stanovíšť a uľahčila kolonizáciu. Opatrenia na elimináciu týchto procesov (napr. „dôsledná biologická rekultivácia" či „biologický stavebný dozor") zostávajú na tej istej úrovni nekonkrétnosti a neuskutočniteľnosti ako v projekte D1 Turany - Hubová (Bekeč a kol. 2008, Roth a kol. 2012). Odstraňovanie tzv. náletových drevín alebo odumretých stromov v dosahu vzdutia, v podhatí či kdekoľvek inde by bolo ekologicky chybným krokom, lebo určitý podiel včasných sukcesných štádií a mŕtveho dreva je zo štruktúrnych i funkčných dôvodov nevyhnutný aj v lužných lesoch (zvlášť v ÚEV). Návrhy náhradnej výsadby sprievodnej drevinovej vegetácie z tzv. „krajinno-estetických dôvodov" (s. 50) zas poukazujú na mieru nepochopenia ekologických a environmentálnych funkcií príbrežnej vegetácie v SoH.
9.	Oba alternatívne návrhy rybovodov (obtokový a štetinový) sa napriek istému pokroku stále nedostali ďalej ako do štádia experimentálne nedostatočne overených modelov, stavajúcich len na nereprezentatívnych vzorkách pozorovaní a na expertných odhadoch bez spoľahlivej kvantitatívnej analýzy významnosti ich účinkov. Už dlho je známe, že veľkej väčšine dôležitých druhov rýb neposkytujú tie druhy vodidiel (cues) a podnetov, na ktoré sú evolučne adaptované, nevyhovujú im orientačne, behaviorálne ani ekologicky a najmä z týchto - ale tiež z rôznych „prevádzkových" - dôvodov bývajú nefunkčné resp. silno selektívne (porovnajte napr. obtokový „biokoridor" okolo VD Žilina, ktorý je všeličo iné, len nie „pohodlný biologicky optimálny rybovod"). Okrem toho v tomto extrémne úzkom profile (úžina, cesta 1/18 na pravom brehu, svahové deformácie a diaľničný koridor na ľavom brehu) zjavne nie je dosť miesta ani na štandardný, nieto na nadštandardný obtokový rybovod.
10.	Veľká väčšina povinne ambicióznych návrhov na rôzne náhradné biotopy (nové hlbočinové či „sedimentové" biotopy, ramená a p.) a kompenzačné opatrenia v koryte, na brehoch či nive (s. 52 a ďalej) by jednak často žiadnou náhradou/kompenzáciou nebola (nemožno predsa nahradiť pôvodné prúdivé prostredie nejakým ramenom či inou stojatou vodou!), jednak by sa svojimi možnými prínosmi ani krátkodobo nepriblížila významnosti a určitosti strát, ktoré má sanovať, a jednak by skôr či neskôr stroskotala na dvoch zásadných ekologických zákonitostiach:
a)	Nie je možné umelo udržiavať dynamické biotopové štruktúry bez pôsobenia tých procesov, ktoré ich generujú resp. v doterajšom vývoji ekosystému generovali. Ak v riečnom ekosystéme radikálne zmeníme korytotvorné procesy haťou (a vzdutím, prehĺbením a p.), môžeme pod i nad nimi síce nasimulovať heterogénne štruktúry podobajúce sa riečnym, ale zmenené procesy (korytotvorné, sukcesné, kolonizačno- extinkčné a i.) ich v priebehu niekoľkých sezón zotrú, zhomogenizujú a pretvoria na štruktúry prostredia umelých jazier a zahĺbených invadovaných kanálov (napr. bahnité nánosy miesto štrkových lavíc a ostrovov, zarezané korytá v podhatí miesto zákrut a asymetrických brehov).
b)	Nie je možné umelo a ľubovoľne meniť zoskupovacie pravidlá (assembly rules) druhov pri osídľovaní nových biotopov, zvlášť ak by tie biotopy vznikali v dôsledku rozsiahlych a tvrdých umelých disturbancií selektujúcich druhy s ruderálnymi životnými stratégiami (čo väčšina žiadúcich lužných, mokrad'ových či iných nivných druhov nie je) a zvlášť ak v lokálnych i regionálnych druhových rezervoároch (species pools) čaká taký „pretlak" cudzorodých inváznych a expanzívnych druhov. Boli by to práve oni - pohánkovec, netýkavky, zlatobyle, astry, vratič, smlz kroviskový, pichliač roľný, vodomor kanadský... ostrieže, plotice, kormorány - čo by bez ohľadu na výsadby, „renaturalizácie" a podobné ozeleňovačky ako prvé osídlili a ovládli gros narušených plôch a zo všetkých tých „náhradných biotopov" a úprav profitovali ďaleko najviac (ako to môžeme názorne sledovať napr. v dosahu VD Žilina).
Uvedené dôvody radia väčšinu návrhov v SoH do tej kategórie „pozitív" či „výhod", pre ktorú sa v medzinárodnej odbornej literatúre už vžil výraz „greenwash" čiže natieranie vyrobených (a neriešených) problémov na zeleno. Z tejto kategórie opatrení v SoH môžeme konkrétne menovať obnovu brehových porastov (aj na ľavom opevnenom brehu?), „navýšenie terajších ostrovov nad budúcu hladinu zdrže" (s. 47), „navýšenie terénu" v lokalite Chmelínec (v konflikte o. i. s projektom D1), návrhy „náročnejších atypických riešení dna a brehov prehĺbenia" (akých konkrétne?), tzv. „čiastočná kompenzácia" spriechodnením existujúcich susedných nepriechodných bariér" (ktorých a ako?), návrhy tzv. „biologického stavebného dozoru" atď. (časť IV. SoH).
11.	V časti o vplyvoch na vodné pomery (s. 48—49) sa síce opisuje sedimentácia splavenín v zdrži, ale navodzuje sa dojem, ako by z nej veľké vody mohli vyplaviť všetky sedimenty. To zjavne nie je reálne - zanášanie prináša vážne problémy aj menším zdržiam (znižovanie využiteľného objemu, kumulácia škodlivých látok, produkcia metánu prispievajúceho k skleníkovému efektu, substráty pre invázne organizmy a i.) a navrhovateľ ich dostatočne nerieši ani v časti IV. (dovoláva sa len monitoringu sedimentácie a správneho nastavenia režimu preplachovania).
12.	Úsek s navrhovanou MVE Kraľovany síce má brehy upravené kamennou nahádzkou z 50. rokov 20. storočia, ale len z menšej časti. Významné úseky s cenným prírode blízkym brehovým prostredím [v kategórii B.I a C.I podľa Celoslovenskej kategorizácie vodných tokov (2006)] doteraz pretrvávajú napr. pod Rojkovom i na päte severných strání Kopy a výstavbou MVE by sa z veľkej časti a nenávratne zničili.
13.	K časti o flóre, faune, biotopoch a krajine (s. 24-31) je uvedené upozornenie, že podrobnejšie botanické, zoologické a ekologické prieskumy v záujmovom úseku Váhu a Oravy vykonávali a vykonávajú aj autori tohto stanoviska. Podrobnosti zhŕňa stanovisko Topercera & Bernátovej zo 6. novembra 2008 (Stanovisko k Správe o hodnotení navrhovanej činnosti „Využitie hydroenergetického potenciálu Váhu v úseku Krpeľany – Ružomberok), ktoré navrhovateľ zjavne nevyužil / ignoroval. Uvedené stanovisko bolo pripojené k tomuto stanovisku (v prílohe) a autori stanoviska žiadajú jeho výsledky, týkajúce sa MVE Kraľovany, primerane zohľadniť v ďalšom procese posudzovania. V nasledovnom texte sú uvedené len vybrané aktualizované dáta a zovšeobecnenia:
a)	Výsledky v SoH sú okrem veľkej priestorovej nereprezentatívnosti pri niektorých významných biotopoch silno skreslené chybnými (spravidla podcenenými) odhadmi veľkostí ich areálov a na nich založenými chybnými úsudkami o vplyvoch, ich váhach a o (ne)vhodnosti navrhovanej činnosti. Napr. v prípade európsky významného biotopu Vo4 vychádza toto podcenenie v priemere až sedemnásobné.
b)	Pri prieskume boli okrem už známych biotopov európskeho významu Ls1.1 Vŕbovo-topoľové nížinné a jaseňovo-jelšové podhorské lužné lesy (prioritný biotop 91E0*), Ls5.1 Bukové a jedľovo-bukové kvetnaté lesy (9130), Ls5.2 Kyslomilné bukové lesy (9110), Vo4 Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Batrachion (3260; predmet ochrany v SKUEV0253 a SKUEV0243 s významne podhodnoteným rozšírením a narušením prípravnými prácami na D1), Br2 Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov (3220; aj s výskytom vzácneho smlzu patrsťového Calamagrostis pseudophragmites poniže obce - Kliment a kol. 2008), Br6 Brehové porasty deväťsilov (6430), Br7 Bylinné lemové spoločenstvá nížinných riek (6430), Lk4 Bezkolencové lúky (6410), Lk5 Vysokobylinné spoločenstvá na vlhkých lúkach (6430) a biotopov národného významu Lk6 Podmáčané lúky horských a podhorských oblastí, Lk7 Psiarkové aluviálne lúky a Kr9 Vŕbové kroviny na zaplavovaných brehoch riek, zistené aj typy, ktoré tu Vrbacký a kol. (2012) ani Pčolová &Vrabček (2012) neudávajú. Sú to: prioritný biotop európskeho významu 9180* Lipovo-javorové sutinové lesy s prvkami biotopu národného významu Ls2.1 Dubovo-hrabové lesy karpatské (tie prehliadli aj na ľavom brehu Oravy) a plôškami biotopu 8210 Karbonátové skalné steny a svahy so štrbinovou vegetáciou a biotopu pramenísk (biogeograficky i ekologicky jedinečný cca 2 ha komplex na päte severných svahov Kopy na ľavom brehu Váhu, o. i. s prvým zjavne prirodzeným výskytom lomikameňa trsnatého (Saxifraga rosacea) v SR, narušený prípravnými prácami na D1), biotopy európskeho významu Sk2 Silikátové skalné steny so štrbinovou vegetáciou (8220; skaly na ľavom brehu Oravy v dosahu vzdutia navrhovanej MVE) a Lk1 Nížinné a podhorské kosné lúky (6510; v komplexe s bezkolencovými lúkami v dosahu možných vplyvov navrhovanej MVE) a biotopy národného významu Br1 Štrkové lavice bez vegetácie (väčšie i menšie plochy a lemy na brehoch a ostrovoch pri Kraľovanoch a niže Rojkova), Lk10 Vegetácia vysokých ostríc (úzke lemy a menšie plochy v dosahu vzdutia navrhovanej MVE) a Ra7 Sukcesné zmenené slatiny (v komplexe s bezkolencovými lúkami v dosahu možných vplyvov navrhovanej MVE). Dokopy to len v úseku navrhovanej činnosti dáva 13 biotopov európskeho významu (z toho 2 prioritné) a 7 biotopov národného významu. Na také malé a také atakované územie je to veľmi veľká a významná rozmanitosť biotopov, potvrdzujúca oprávnene vysoké prírodoochranné hodnotenie oboch území európskeho významu a naopak neoprávnene nízke hodnotenie rizík navrhovanej činnosti vo vzťahu k európsky a národne významným biotopom v SoH.
c)	Ani spracovanie flóry dotknutého územia v SoH sa nevyhlo vážnym nedostatkom. Nielenže neuvádza už spomenuté významné druhy lomikameň trsnatý (Saxifraga rosacea) a smlz patrsťový (Calamagrostis pseudophragmites), ale opakuje viaceré (i keď nie všetky) chyby z predchádzajúcich správ o hodnotení (Druga a kol. 2008). Takou je napr. mylný údaj o omane britskom (Inula britannica) (s. 27; vzťahuje sa na oman vŕbolistý Inula salicina), vynechanie vzácnych a ohrozených druhov vudsia skalná (Woodsia ilvensis) VU, skalnica (Sempervivum cf. Carpaticum) VU, ostrica Davallova (Carex davalliana) VU, o. Hostova (C. Hostiana) VU, o. Buekova (C. Buekii) EN a ďalších (pozrite citované stanovisko). Na primerané posúdenie dopadov navrhovanej činnosti na flóru a vegetáciu dotknutého územia takéto údaje zjavne nestačia.
d)	Podobne nízku úroveň majú dáta týkajúce sa živočíchov a ich biotopov. Na rozdiel od Vrbackého a kol. (2012) neboli v dotknutom území za 23 rokov pravidelného monitoringu zaznamenané druhy ako mlok veľký (Triturus cristatus) EN, chochlačka bielooká (Aythya nyroca) EN, potáplica malá (Gavia stellata), p. stredná G. arctica, močiarnica tichá (Gallinago média), slávik modrák (Luscinia svecica) VU, myšovka vrchovská (Sicista betulina) VU a i. Naopak tu boli registrované druhy ako orol skalný (Aquila chrysaetos) VU (loviská a súčasť celoročných domovských okrskov 2-3 jedincov), orliak morský (Haliaeetus albicilla) CR (zimné loviská 1-2 jedincov), sokol sťahovavý (Falco peregrinus) EN (loviská 1 páru), kormorán veľký (Phalacrocorax carbo )NE (vybudovanie zdrže MVE by mu významne zväčšilo dostupnosť biotopov i potravy, ako aj dosah jeho vplyvov na tunajšie cenné ichtyocenózy), kačica chripľavka (Anas strepera) LR:cd (migračná zastávka i zimovisko 1-2 jedincov), kalužiačik malý (Actitis hypoleucos) LR:lc (hniezdiská 2-3 párov, ktoré by navrhovaná činnosť zničila), rybár riečny (Sterna hirundo) LR:cd (tesné potravné väzby), rybárik riečny (Alcedo atthis LR:nt) (hniezdisko 1 páru, ktoré by navrhovaná činnosť zničila), vodnár potočný (Cinclus cinclus )LR:lc (hniezdisko najmenej 3-4 párov, z ktorých by navrhovaná činnosť zničila 2-3), večernica severská (Eptesicus nilssoni) LR:lc a i. (pozrite naše citované stanovisko). Európsky významná vydra (Lutra lutra) VU má povrchové úkryty i nory nie na prítokoch, ale práve na Orave a Váhu. Týka sa to najmä jeho ľavého brehu niže brodu, kde by navrhovaná činnosť zničila biotop s generačnou norou a s pravidelnými loviskami najmenej 3-4 jedincov. Všetky tieto údaje dostatočne jasne diskvalifikujú zámer realizovať v takomto kumulatívne cennom území navrhovanú činnosť, ktorá by významne narušila jeho integritu.
14.	Pre väčšinu dôležitých druhov rýb (tu asi najvýznamnejšia skupina stavovcov) by vplyvy každého variantu okrem nulového mohli natoľko zmenšiť veľkosť i kvalitu dostupných biotopov a sťažiť migrácie i rozptyl jedincov medzi nimi, že by to mohlo viesť k poklesu početnosti populácií pod minimálne životaschopné počty a k zhoršeniu stavu zachovania na nepriaznivú úroveň.
15.	Veľká väčšina navrhnutých zmierňujúcich a kompenzačných opatrení vychádza podľa dlhodobých dát autorov stanoviska ako úplne nekonkrétna, formálna a nefunkčná.  
16.	Zdôvodnenie návrhu optimálneho variantu (s. 56) sa nezakladá na aktuálnych faktoch (pri rybách zánik významného neresiska pôvodných prúdomilných rýb, zánik celej nadregionálne významnej ichtyocenózy, významné škody na produkcii a reprodukcii atď. - pozrite Zontág 2006 a Beleš 2012), ale len na želaniach (wishful thinking) a ako také je silno predpojaté a neúplné.
17.	Ani návrh monitoringu v SoH nie je dostatočný, lebo sa o. i. sa vôbec nezaoberá potrebou monitoringu dotknutého územia pred začatím navrhovanej činnosti.
18.	Celkom nedostatočne sú riešené aj kumulatívne vplyvy navrhovanej činnosti s výstavbou a činnosťou projektovanej diaľnice D1 Turany - Hubová. Navrhovateľ ich odbavuje poväčšine štýlom „aj tak to tu zdevastuje diaľnica, takže čo tam dáka MVE". 

V závere  stanoviska je uvedený návrh, aby vzhľadom na výnimočnú koncentráciu európsky významných prírodných a krajinných hodnôt v dotknutom území vydali na všetky bariérové stavby typu MVE stavebnú uzáveru a zabránili tak ďalším mutáciám tohto a podobných návrhov v politicky roztáčaných cykloch.

Prvá oravská energetická, s.r.o., DOLNÝ KUBÍN, list z dňa 7.1.2013
Konateľ vyššie uvedenej spoločnosti zaoberajúcou sa výstavbou a prevádzkou malých vodných elektrární a v súvislosti s toho času pripravovanou „Správou o hodnotení navrhovanej činnosti MVE Kraľovany" v stanovisku žiada o nasledovné:
Konateľ je vlastníkom pozemkov v lokalite toku rieky Orava v katastrálnom území Kraľovany, LV 488  parc. registra C, č. 569/3, ktorý bol zakúpený za účelom výstavby malej vodnej elektrárne. Keďže v súčasnosti prebieha proces hodnotenia navrhovanej činnosti MVE od iného možného investora na mieste v blízkosti predmetného pozemku a budúcou možnou prevádzkou MVE, vzdutím hladiny, môže byť tento pozemok dotknutý a taktiež môže byť vážnym spôsobom ohrozená možnosť výstavby MVE na rieke Orave našou spoločnosťou, prosí o zapracovanie uvedených skutočností do pripravovanej „Správy".
Taktiež prosí, aby spoločnosť bola prizvaná pre možnosť vyjadrenia pri ďalšom konaní v uvedenej súvislosti.

5.	Vypracovanie odborného posudku v zmysle § 36 zákona (kto a kedy vypracoval odborný posudok a jeho závery)
Posudok v zmysle § 36 zákona č. 24/2006 Z.z. spracoval  RNDr. Anton  Auxt - fyzická osoba odborne spôsobilá na posudzovanie vplyvov na životné prostredie na základe určenia KÚŽP v Žiline, odbor starostlivosti o životné prostredie listom č. 2012/00378-24/Gr zo dňa 19.12.2012.  Spracovateľ odborného posudku je vedený v zozname odborne spôsobilých osôb pod číslom 52/95-OPV v zmysle vyhlášky Ministerstva životného prostredia č. 113/2006 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o odbornej spôsobilosti na účely posudzovania vplyvov na životné prostredie. Spracovateľ odborného posudku si podrobne preštudoval predloženú Správu o hodnotení, jej prílohy a konštatoval, že Správa o hodnotení je spracovaná tak, že na jej základe nie je možné určiť, či činnosť bude alebo nebude mať negatívne vplyvy na životné prostredie, najmä na územia sústavy NATURA 2000. Spracovateľ odborného posudku požiadal, listom zo dňa 10.4.2013, navrhovateľa Liptovia, a.s. o dopracovanie dokumentácie.
Navrhovateľ predložil doplňujúcu dokumentáciu, ktorá bola doložená KÚŽP spracovateľom odborného  posudku:
-	Radúch J.,2016: Hodnotenie významnosti vplyvov realizácie malej vodnej elektrárne Kraľovany na územia sústavy NATURA 2000
-	Radúch, J., 2013: Botanický prieskum zameraný na overenie výskytu vzácnych biotopov európskeho významu Vo4 Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a  Callitricho-Batrachion (kód 3260) a Br2 Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov (kód 3220) v úseku Kraľovany – Bešeňová, posúdenie vplyvu vodnej stavby na biotopy a faunu dotknutého územia
-	Vrbacký, M., 2016: Malá vodná elektráreň Kraľovany, Dokumentácia pre územné rozhodnutie
-	Kovařík, K., Drahoš M., 2016: MVE Kraľovany, Numerické modelovanie prúdenia podzemnej vody
Posudok bol vypracovaný po doplnení požadovanej dokumentácie v auguste 2016.
Posudok bol spracovaný na základe predloženej Správy o hodnotení navrhovanej činnosti, doplňujúcich štúdií a dokumentácie ako aj na základe vlastných zisťovaní, s prihliadnutím na doručené stanoviská. 
Spracovateľ posudku konštatuje, že dokumentácia je vypracovaná podľa obsahovej štruktúry uvedenej v prílohe č.11 zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, s výnimkou absentujúceho bodu 16. Druh požadovaného povolenia navrhovanej činnosti podľa osobitných predpisov (zákon 408/2011 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 24/2006 Z.z . posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov s účinnosťou od 1.12.2011), ktorý je súčasťou časti A.II Základné údaje o navrhovanej činnosti. 
Správa o hodnotení neobsahovala posúdenie vplyvov na faunu, flóru a biotopy ako aj hodnotenie vplyvov na chránené územia. Spracovateľ odborného posudku konštatoval, že hodnotenie je neúplné a nedostatočné. Nedostatok bol odstránený v štádiu vypracovania odborného posudku, dožiadaním navrhovateľa o doplnenie dokumentácie. 
Po formálnej i obsahovej stránke  boli Správe o hodnotení vyčítané terminologické, logické a odborné chyby. V Správe o hodnotení sa vyskytujú tiež pojmy ako „všetkých MVE“; „každej MVE“, ktoré evokujú, že Správa o hodnotení vychádza napr. zo strategického hodnotenia viacerých elektrární. Uvedená skutočnosť sa odzrkadľuje v značne všeobecných popisoch a v nízkej miere konkrétnosti, detailnosti údajov a hodnotení najmä vplyvov posudzovanej činnosti v území dotknutom realizáciou MVE Kraľovany. 
  
Pri hodnotení navrhovanej činnosti a vyhodnocovaní plnenia Rozsahu hodnotenia zohrávala kľúčovú rolu doplňujúca dokumentácia, ktorú spracovateľ priložil k odbornému posudku.
Z hľadiska splnenia Rozsahu hodnotenia, Správa o hodnotení spolu s predloženými prílohami a doplňujúcimi štúdiami, analyzuje všetky body uvedené v Rozsahu hodnotenia. V hodnoteniach sa však vyskytujú nedostatky a neurčitosti, ktoré je možné odstrániť v rámci ďalších krokov prípravy projektovej dokumentácie a uskutočnenia doplňujúcich prieskumov, vypracovania štúdií, ktoré budú tvoriť neoddeliteľnú súčasť projektovej dokumentácie.  
Správa o hodnotení a doplňujúca dokumentácia tak môže byť použitá ako podklad na poukázanie potenciálnych vplyvov realizácie navrhovanej činnosti.
Posudzovateľ konštatoval, že metódy použité na vyhodnotenie dopadov činnosti zodpovedali účelu hodnotenia vplyvov na životné prostredie, vstupné údaje do hodnotení vykazovali však nedostatky a mohli ovplyvniť výsledky hodnotenia. Formulované závery sú vo väčšine prípadov relevantné. V rámci prevencie a potvrdenia výsledkov, spracovateľ navrhuje doplnenie alebo aktualizáciu hodnotení. Požiadavky formuloval v rámci opatrení navrhovaných na fázu prípravy projektovej dokumentácie.  
Spracovateľ posudku odporučil realizáciu navrhovanej činnosti za podmienky dodržania navrhovaných opatrení za predpokladu splnenia podmienky na aktualizáciu hodnotenia významnosti vplyvov MVE Kraľovany na územia sústavy NATURA 2000 po upresnení projektových riešení.  Prevažná časť navrhovaných opatrení je pritom smerovaná do fázy projektovej prípravy, realizácie prieskumu a zosúladenia technického riešenia stavby s platnými metodickými usmerneniami. 
Charakter činnosti, jej umiestnenie v kombinácii s prezentovaným technickým riešením  sú predpokladom pre ovplyvnenie jednotlivých zložiek prírodného prostredia a obyvateľov. Spracovateľ posudku preto konštatuje, že v rámci ďalších krokov prípravy projektu MVE Kraľovany bude kľúčové vysporiadanie sa s navrhovanými opatreniami a zosúladením činnosti s vydanými metodickými pokynmi (najmä MŽP SR a ŠOP SR) a platnou legislatívou SR  najmä na úseku ochrany vôd, ochrany prírody a krajiny, ochrany pred povodňami a ochrany zdravia obyvateľstva.
Realizácia navrhovanej činnosti má podporu v strategických a koncepčných materiáloch smerovaných k využitiu hydroenergetického potenciálu vodných tokov Slovenskej republiky. Zámer MVE Kraľovany vychádza z Koncepcie využitia hydroenergetického potenciálu vodných tokov SR do roku 2030. Zaraďuje sa medzi profily strategicky významné  pre plnenie cieľov koncepcie s výkonom od 1 MW do 10 MW. 

IV. Komplexné zHODNOTENIE VPLYVOV NAVRHOVANEJ ČINNOSTI na životné  prostredie  vrátane zdravia

V ďalšom je uvedený stručný opis najzávažnejších vstupov, výstupov a vplyvov :

POŽIADAVKY NA VSTUPY

ZÁBER PÔDY
Realizácia výstavby MVE si vyžiada celkový trvalý záber cca 7 540 m2. Dotknuté budú pozemky v koryte vodného toku a priľahlých brehov. Dotknutými parcelami sú parcela registra „E“ č. 724/4 vedená ako vodné plochy a parcely registra „C“ č. 450 a č. 451, obe vedené ako zastavané plochy a nádvoria.

Výstavbou MVE dôjde, podľa Správy o hodnotení, k nasledovnému záberu pôdy:
Druh pozemku	Záber (m2)	
Zastavaná plocha	840	
Lesná plocha	500*	
Trvalé trávne porasty	400	
Vodná plocha	5 300	
Ostatná plocha	500	
SPOLU	7 540	
* - vykazovaná lesná pôda bude zabratá výstavbou diaľnice.

SPOTREBA VODY
Počas výstavby a prevádzky MVE Kraľovany sa bude využívať pitná a úžitková voda. 

Výpočet potreby vody počas výstavby: Pitná voda pre zamestnancov stavby sa bude zabezpečovať malospotrebiteľskými baleniami stolovej vody. Počet pracovníkov počas stavby bude cca 70 stavebných a 15 technologických pracovníkov. Skutočné nasadené kapacity spresní dodávateľ stavby do zahájenia prác, zohľadňujúc predpokladaný postup. Podľa vyhlášky MŽP SR č. 684/2006 Z.z. predstavuje priama potreba vody na pitie 5 l/os/zmenu. 
Úžitková voda pre potreby výstavby MVE bude zabezpečená odberom z vodného toku Váh. Nároky na odber úžitkovej vody z Váhu zatiaľ nie sú špecifikované.

Výpočet potreby vody počas prevádzky: Prevádzka MVE bude zabezpečené 8 pracovníkmi obsluhy v trojzmennej prevádzke, ktorý budú vykonávať len občasnú kontrolu. Na pitnú vodu bude napojené sociálne zariadenie elektrárne. Max. odber 0,2 l/s, ročná spotreba cca 100 m3/s. Splaškové vody budú odvedené do vodotesnej žumpy.
Trvalou požiadavkou na vodu z Váhu je voda potrebná na prevádzku turbín MVE, čo bude prakticky celý prietok Váhu. Odobratá voda sa však hneď vráti do toku pod haťou. Za ďalšiu trvalú požiadavku pre každú MVE možno pokladať vodu odoberanú do pobrežného obtokového štetinového rybovodu (cca 0,2-1,2 m3.s-1), táto sa tiež vráti späť do toku pod haťou.

Surovinové zdroje
Navrhovaná činnosť nebude mať pri výstavbe špeciálne nároky na suroviny. Na výstavbu sa použijú bežné, štandardné stavebné materiály, pričom bude potrebné zabezpečiť rôzne druhy stavebných materiálov a surovín(štrk, kameň, cement, drevo, PVC a pod.) v závislosti od stavebno-technického riešenia navrhovanej činnosti. Na dĺžke cca 100 m pod haťou sa bude koryto toku prehlbovať a opevňovať na zabezpečenie odolnosti proti namáhaniu zrýchleným prúdením cez hať. Na ďalšej dĺžke cca 240 m sa bude realizovať prečistenie dna koryta od nepravidelných náplavou. Materiál charakteru štrkov a zahlinených štrkov, ktorý vznikne úpravou koryta pod haťou bude v maximálne možnej miere využitý pri výstavbe MVE, pri opevňovaní a spevňovaní brehov. Nároky na potrebne množstva jednotlivých stavebných materiálov nie sú zatiaľ špecifikované. Prevádzka MVE nemá nároky na spotrebu surovín.

Energetické zdroje 
Odber elektrickej energie pre vlastnú spotrebu vodnej elektrárne a výkon z vodnej elektrárne bude z distribučnej siete 22 kV linky č. 243. Predpokladané inštalované výkony vlastnej spotreby malej vodnej elektrárne zahrňujúce otorickú inštaláciu, osvetlenie, temperovanie, pohon hydraulických agregátov je cca 94 kW. Predpokladaná ročná vlastná spotreba elektrickej energie pri chode vodnej elektrárne 330 dní v roku je 496 000 kWh.
Počas výstavby malej vodnej elektrárne si dodávateľ stavby zriadi staveniskovú prípojku z existujúcej 22 kV linky cez vlastnú staveniskovú trafostanicu. Vodná elektráreň bude pripojená na existujúcu rozvodnú sieť.
Predpokladaný inštalovaný výkon dodávateľa stavby pre zariadenie staveniska je 240 kW v čase leta a 180 kW v zime. Predpokladaná ročná spotreba elektrickej energie dodávateľa stavby je 720 000 kWh. Spolu je predpokladaná ročná spotreba elektrickej energie počas výstavby cca 1 500 000 kWh.

Nároky na dopravu a inú infraštruktúru
Osobná a nákladná doprava bude k MVE zabezpečená cez rekonštruovaný odbočovací pruh zo štátnej cesty I/18.

Nároky na pracovné sily
Počas výstavby: Výstavbu MVE bude realizovať stavebná firma. Počet pracovníkov počas výstavby bude závisieť od organizácie práce dodávateľa. Predpokladá sa cca 70 stavebných a 15 technologických pracovníkov. Vysoké nároky na pracovne sily sa nepredpokladajú.

Počas prevádzky: Elektráreň bude vybavená takým riadiacim systémom, že je schopná fungovať bez zásahu obsluhy, ako je spúšťanie do chodu, pripojenie na sieť, optimalizovanie nasadenia agregátov, čistenie hrablíc, vypnutie v poruchových stavoch, signalizácia stavov. Pre prevádzku MVE bude potrebná stála obsluha, kde sa bude striedať 8 pracovníkov v trojzmennej prevádzke. Za mimoriadnych prevádzkových okolností, ako sú povodne, ťažký ľadochod a pod. sa počíta s zvýšeným počtom pracovníkov obsluhy, pričom sa hať vyhradí a elektráreň odstaví z prevádzky.

Údaje o výstupoch

OvzdušiE
Počas výstavby: Počas realizácie navrhovanej činnosti budú hlavným zdrojom znečistenia ovzdušia dopravné a stavebné mechanizmy pri realizácii terénnych úprav a výkopových prác v súvislosti s výstavbou malej vodnej elektrárne.
Zásobovanie stavebným materiálom, príjazd stavebných mechanizmov a osobných automobilov sa bude realizovať po prístupovej komunikácii, ktorú bude potrebne vopred pripraviť (úprava šírky prístupovej komunikácie a tiež úprava spevnenie povrchu), čo spôsobí zvýšenie koncentrácii znečisťujúcich látok v jej okolí.
Samotný priestor staveniska bude pôsobiť ako dočasný plošný zdroj znečistenia ovzdušia zvýšenou prašnosťou. Znečistenie bude spôsobované predovšetkým tuhými látkami, najmä prachom a emisiami zo stavebných mechanizmov. Tento vplyv bude lokálny a dočasný.
Zdroj znečistenia ovzdušia bude predstavovať dovoz stavebných materiálov s použitím ťažkých automobilov a tak isto miesto prebiehajúcej výstavby. Hlavnými znečisťujúcimi látkami budú tuhé znečisťujúce látky, najmä prach a emisie - výfukové plyny týchto mechanizmov. Množstvo emisii z automobilovej dopravy bude závisieť od frekvencie dopravy, použitých ťažkých mechanizmov a poveternostných pomerov územia. Zdroje znečistenia ovzdušia sú však minimálne a dočasné.

Počas prevádzky: Prevádzkou MVE nevznikne žiadny zdroj znečisťovania ovzdušia.

Odpadové vody
Počas výstavby:  Pri výstavbe MVE bude zabezpečené suché WC.

Počas prevádzky: Prevádzkou MVE budú vznikať odpadové vody, ktorými budú priesakové vody zo strojovne a hydraulických obvodov turbín. Priesakové vody tak budú musieť byť čistené na osadenom odlučovači ropných látok, ktorého typ bude riešený vo vyšších štádiách projektovej dokumentácie. Koncentrácie vyčistených vôd na výstupe z ORL nesmú presiahnuť limit podľa nariadenia vlády SR č. 269/2010 Z.z., ktorým sa ustanovujú požiadavky na dosiahnutie dobrého stavu vôd 0,1 mg/l. Množstvo týchto odpadových vôd bude zanedbateľné. Vyčistené vody budú vypúšťané do povrchového toku pod elektrárňou. Prevádzkovateľ bude povinný mať súhlas na vypúšťanie odpadových vôd.
MVE predpokladá bezobslužnú prevádzku, bude potrebné však vykonávať pravidelné kontroly. Preto v rámci objektu MVE bude zriadená prevádzková miestnosť s hygienickým zariadením. Splaškové odpadové vody budú odvádzané do vodotesnej žumpy, ktorá bude navrhnutá v ďalšom stupni projektovej dokumentácie. Splaškové odpadové vody zo žumpy budú po jej naplnení odčerpané a odvezené oprávnenou firmou na zneškodnenie do čistiarne odpadových vôd.

Odpady
S odpadmi, ktoré budú vznikať počas výstavby a počas prevádzky navrhovanej činnosti sa bude nakladať v zmysle zákona  č. 223/2001 Z.z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov a súvisiacich právnych predpisov v odpadovom hospodárstve.

Odpady vznikajúce počas výstavby:

KÓD	NÁZOV ODPADU	KATEGÓRIA ODPADU	
15 01 01	obaly z papiera a lepenky	O	
15 01 02	obaly z plastov	O	
15 01 03	obaly z plastov	O	
15 01 10	obaly obsahujúce zvyšky NL alebo kontaminované NL	N	
15 02 02	absorbenty, filtračné materiály vrátane olejových filtrov inak nešpec., handry na čistenie, ochranné odevy kontaminované NL	N	
17 01 01	betón	O	
17 01 02	tehly	O	
17 02 01	drevo	O	
17 02 02 	sklo	O	
17 03 02	bitúmenové zmesi iné ako uvedené v 17 03 01	O	
17 04 05	železo a oceľ	O	
17 04 11	káble iné ako uvedené 17 04 10	O	
17 05 06	výkopová zemina iná ako uvedená v 17 05 05	O	
17 06 04	izolačné materiály iné ako uvedená v 17 06 01 a 17 06 03	O	
17 09 04	zmiešané odpady zo stavieb a demolácií iné ako uvedené v 17 09 01,  17 09 02 a 17 09 03	O	
20 01 01	papier a lepenka	O	
20 03 01	zmesový komunálny odpad - zamestnanci	O	

Pri realizácii inžinierskych sietí bude výkopová zemina, po uložení sietí, nahrnutá späť do rýh. Prebytok výkopovej zeminy sa využije pri terénnych úpravách v rámci areálu výstavby. Stavebné sute, vznikajúce počas výstavby sa budú priebežne odvážať na riadenú skládku s nekontaminovaným (O- ostatným) odpadom. Miesto skládky určí stavebný úrad v stavebnom povolení.

Odpady vznikajúce počas prevádzky:

KÓD	NÁZOV ODPADU	KATEGÓRIA ODPADU	SPÔSOB NAKLADANIA	
13 01 12	biologicky ľahko rozložiteľné hydraulické oleje	N	R1	
13 05 06	olej z odlučovačov oleja z vody	N	R1	
15 01 10	obaly obsahujúce zvyšky NL alebo kontaminované NL	N	D1	
15 02 02	absorbenty, filtračné materiály vrátane olejových filtrov inak nešpec., handry na čistenie, ochranné odevy kontaminované NL	N	D1	
15 02 03	absorbenty, filtračné materiály, handry na čistenie a ochranné odevy iné ako uvedené 15 02 02	O	R5	
20 03 01	zmesový komunálny odpad	O	D1	
Vysvetlivky:  NL – nebezpečné látky
   Kategória odpadu: O - ostatne, N – nebezpečné 
  Kódy nakladania sú podľa vyhlášky MZP SR č.509/2002 Z.z bezpečne
   R1 - využitie najmä ako palivo alebo na získanie energie iným spôsobom, 
   R5 - recyklácia alebo spätné získavanie iných anorganických materiálov, 
   D1 - uloženie do zeme alebo na povrchu zeme (napr. skládka odpadov)

Spôsob nakladania s odpadmi počas prevádzky:
V priestore haťovej zdrže bude dochádzať k sedimentácii splavenín spôsobenej znížením rýchlosti toku. Odhadované množstvo je niekoľko 100 m3 za rok. Sedimentačný materiál bude pravdepodobne nutné exkavovať alebo preplachovať do toku manipuláciou haťových klapiek, pripadne počas zvýšených prietokov.
Na mazanie pohyblivých časti turbínových agregátov a na náplň hydraulických agregátov sa použijú biologicky degradovateľné (rozložiteľné) mazadlá a oleje. Plávajúce odpady zachytené na hrabliciach budú zberané automatickým čistiacim strojom do kontajnera a bude zabezpečené ich zneškodnenie.
S jednotlivými druhmi odpadov bude nakladané v zmysle ustanovení zákona o odpadoch a príslušných vyhlášok. 

Hluk a vibrácie
Počas výstavby: Počas výstavby malej vodnej elektrárne možno oproti súčasnému stavu očakávať zvýšenie hluku a vibrácii, ktoré budú súvisieť s pohybom ťažkých stavebných mechanizmov po stavenisku, výkopovými prácami a samotnými stavebnými prácami na budove elektrárne, hati, hrádzi,... Tento zdroj hluku a vibrácii v území bude limitovaný obdobím výstavby, po ukončení stavebných prac zanikne. Samotná lokalita sa nachádza mimo obývaného územia.

Počas prevádzky: Prevádzkou malej vodnej elektrárne sa vytvorí trvalý zdroj hluku a vibrácii, ktorý bude spôsobený činnosťou turbín v strojovni. Mimo strojovne hluk a vibrácie klesajú. Skutočná intenzita hluku na hranici areálu strojovne nepresiahne kritérium nočného kľudu, t.j. 45 dB. Intenzita hluku na brehu hate nebude prekračovať najvyššie prípustné hodnoty hluku vo vonkajšom prostredí, v zmysle vyhlášky MZ č. 549/2007 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o prípustných hodnotách hluku, infrazvuku a vibrácii a o požiadavkách na objektivizáciu hluku, infrazvuku a vibrácii v životnom prostredí v znení neskorších predpisov.
Pre územia bez obytnej funkcie a bez chránených vonkajších priestorov sú pre hluk z iných zdrojov stanovene prípustné hodnoty určujúcich veličín hluku vo vonkajšom prostredí nasledovne: deň - 70 dB, večer - 70 dB, noc - 70 dB.

Žiarenie a iné fyzikálne polia
Vznik žiarení a iných fyzikálnych polí sa nepredpokladá.

Zápach a iné výstupy
Nepredpokladá sa. 

HODNOTENIE VPLYVOV Z HĽADISKA ICH VÝZNAMNOSTI

V Správe o hodnotení boli vplyvy identifikované nasledovne :

Vplyvy na obyvateľstvo a urbánny komplex

Pozitívne vplyvy:
Výrobou elektriny z vody sa využije obnoviteľný energetický zdroj - hydroenergetický potenciál Váhu. Vodné elektrárne teda patria medzi alternatívne zdroje výroby energie bez produkcie znečistenia alebo žiarenia a sú podporované Európskou úniou. Prevádzka MVE neprodukuje odpady ani žiadne škodlivé emisie do ovzdušia, nespôsobuje vznik ochorení ani trvalé zdravotné postihnutia.
Po dobu výstavby MVE sa vytvorí cca 70 dočasných stavebných a 15 technologických pracovných príležitostí pre zamestnancov dodávateľskej stavebnej firmy s možnosťou získania dočasného zamestnania v pomocných profesiách aj pre miestne obyvateľstvo (hlavne v stavbárskych profesiách). Prevádzka bude zabezpečená v trojzmennej prevádzke s 8 stálymi pracovníkmi.

Negatívne vplyvy:
Výstavba MVE Kraľovany je vzdialená od obytných zón, t.j. vplyv sa tu nebude prejavovať. Dočasný a lokálny negatívny vplyv je zmierniteľný obmedzením výstavby len na pracovné dni a mimo nočných hodín. Pri výstavbe MVE dôjde len k minimálnym nárokom na záber pozemkov (pre strojovňu MVE, prístupové komunikácie, obtokové biokoridory a pre hrádze na brehoch rieky). 
-	Vytvorením vzdutia nad MVE, sa sťaží splavovanie rieky, a to samotným prehradením, ale aj kvôli namáhavejším a menej zaujímavým úsekom s pomaly tečúcou vodou. Trvalý mierne negatívny vplyv, je zmierniteľný takým riešením hydrouzla, ktoré by na vodno-turistickej ceste umožnilo nielen prenesenie lodí po brehu okolo hate, ale aj splavenie.
-	MVE bude situovaná a riešená tak, aby nebola v kolízii s jestvujúcou a navrhovanou technickou infraštruktúrou (najmä s diaľnicou D1- ak bude v kontakte).
-	Výstavba MVE si nevyžiada asanáciu žiadnych obytných, hospodárskych alebo rekreačných objektov.
-	Pri MVE Kraľovany v blízkosti vzdutia nápravné opatrenia na trvalé odvádzanie priesakových vôd (tesniaca stena a drén) zabránia podmáčaniu pozemkov a pivníc v obytných domoch v hornej časti obce. 
-	Prevádzkou MVE nedôjde k negatívnemu ovplyvňovaniu pohody a kvality života obyvateľov vzhľadom na vzdialenosť lokality k obytnej zóne. Prevádzkou malej vodnej elektrárne sa vytvorí trvalý zdroj hluku a vibrácii, ktorý bude spôsobený činnosťou turbín v strojovni. Mimo strojovne hluk a vibrácie klesajú, v súčasnosti je hlučnosť malých vodných elektrárni mimo strojovne na úrovni nočného kľudu (45 dB). Intenzita hluku na brehu hate tak nebude prekračovať najvyššie prípustné hodnoty hluku vo vonkajšom prostredí, v zmysle vyhlášky MZ č. 549/2007 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o prípustných hodnotách hluku, infrazvuku a vibrácii a o požiadavkách na objektivizáciu hluku, infrazvuku a vibrácii v životnom prostredí v znení neskorších predpisov. Hať MVE je navrhnutá tak, aby hradila po úroveň prevádzkovej hladiny a aby previedla návrhovú 100-ročnu povodeň bez nepriaznivého ovplyvnenia jej priebehu.

Negatívne vplyvy na obyvateľstvo nadregionálneho významu:
V zdrží sa pre časť rybárov stratí charakter rybolovu priamo v prúdivej rieke, pre niektorých bude nežiadúcou aj druhová zmena rybej osádky. O celoslovenskom až medzinárodnom športovom a rekreačnom význame horného Váhu svedčia niektoré rybárske podujatia:
-	pravidelná 1. a 2. slovenská liga v muškárení
-	pravidelná 1. slovenská liga v love na prívlač
-	majstrovstvá sveta v muškárení
Význam revíru dokazujú aj návštevy slovenských aj zahraničných rybárov. Negatívny vplyv zmierniteľný len kompenzáciou - zarybňovaním okolitých prúdivých úsekov horného Váhu podľa súdnoznaleckých posudkov.

Z doplňujúcej dokumentácie predloženej pre účely vypracovania odborného posudku-  numerické modelovanie prúdenia podzemnej vody (Kovařík, K., Drahoš M., 2016- viď prílohu odborného posudku), vyplýva, že dôjde k stúpnutiu hladiny podzemnej vody vplyvom zavzdutia povrchovej vody Váhu haťou MVE Kraľovany. Z číselných výsledkom modelu vyplýva, že pri vzdutej hladine vody bude z Váhu nad haťou infiltrovať do pravostranného  alúvia cca 15,1  l/s povrchovej vody. Z máp hydroizohýps vyplýva zmena smeru prúdenia podzemnej vody, ako aj stúpnutie hladiny podzemnej vody. Hladinové zmeny sú najvýraznejšie na pravom brehu Váhu, tesne nad haťou. Tu dôjde k stúpnutiu hladiny podzemnej vody až o 3 m. So zväčšujúcou sa vzdialenosťou od toku bude nárast hladiny podzemnej vody miernejší. Severná časť zastavaného územia obce Kraľovany je situovaná v zóne s predpokladaným nárastom hladiny podzemnej vody od 0,75 do 1 m, oproti súčasnému stavu. 

Východná časť obce Kraľovany je mimo zóny vzdutia a významná zmena hladiny podzemnej vody ani jej prúdenia sa nepredpokladá. V zóne pod haťou, t.j. v priestore projektovaného prehĺbenia koryta Váhu, dôjde len k malému poklesu hladiny podzemnej vody (do 0,5 m).
	 
Trvalá zmena hladiny podzemnej vody sa môže prejaviť na objektoch v dosahu zmien hladiny podzemnej vody.  Zmena hladiny podzemnej vody spôsobí aj trvalú zmenu/ pokles únosnosti základových pôd. Pokles únosnosti základových pôd pritom môže byť v rozsahu od 20 do 30% v závislosti od hĺbky hladiny pod základovou špárou.

Vplyv na horninové prostredie, nerastné suroviny, geodynamické javy
Nové vplyvy najmä na reliéf budú nasledovať po výrazne rozsiahlejších terénnych úpravách vzniknutých po výstavbe objektov diaľnice D1.
Reliéf a horninové prostredie sa zmenia výstavbou jednotlivých stavebných objektov a so súvisiacimi terénnymi úpravami:
-	počas výstavby možno pri zemných výkopových prácach po odstránení krycej vrstvy predpokladať dočasnú intenzifikáciu procesov erózie a zvetrávania. Intenzita eróznych procesov bude najzreteľnejšia v období výstavby a v čase rekultivácie brehových porastov. Dočasný mierne negatívny vplyv bude tiež, kým sa neobnovia brehové porasty na lokalite a ich protierózna funkcia.
-	po výstavbe bude trvalými zmenami reliéfu prehĺbenie koryta pod stupňom a navýšenie hrádze -Morfologicky najcennejšie (ale aj hydrologicky, biologicky a krajinnoesteticky cenné) ostrovné lokality s riečnymi ramenami na Váhu pod Rojkovom by boli zatopené vzdutím MVE Kraľovany. Negatívny vplyv, ktorý sa dá kompenzovať navýšením terajších ostrovov nad budúcu hladinu zdrže.
-	morfologicky a následne aj hydrologicky, biologicky a krajinnoesteticky cenné perejnaté lokality na hornom Váhu by boli výstavbou MVE narušené.

Vplyv na klimatické pomery
Nakoľko sa jedná len o malé zväčšenie objemu vody a o nevýznamné zväčšenie vodnej plochy Váhu oproti pôvodnému stavu, vplyvy MVE na makroklimatické a mezoklimatické pomery sú vylúčené. Aj mikroklimatické zmeny možno pripustiť len v bezprostrednom kontakte s vodou hladinou, ale len teoreticky - t.j. v pocitovo nepostrehnuteľných množstvách čo je zanedbateľným vplyvom.

Vplyv na ovzdušie
V období výstavby budú hlavnými zdrojmi znečisťovania ovzdušia stavebné mechanizmy a samotné územie staveniska. Z týchto zdrojov budú do ovzdušia uvoľňované najmä základné znečisťujúce látky (VOC, CO, NOx, TZL, ťažké kovy). V bezprostrednej blízkosti staveniska však dôjde k ich rozptylu. Zanedbateľný vplyv.

Vplyv na vodné pomery
Výstavba MVE (činnosť stavebných mechanizmov) predstavuje určité riziko pre povrchový tok z hľadiska zmien kvalitatívnych ukazovateľov. Občasne dôjde k zmenám fyzikálnych a chemických vlastností vody v toku, hlavne jej mechanickým zakalením prevažne nerozpustnými anorganickými látkami.
 Dočasný negatívny vplyv:
-	Stavebné stroje a mechanizmy sú tiež možným zdrojom úniku pohonných hmôt prípadne mazacích látok do vodného prostredia, kde môže dôjsť ku chemickej kontaminácii. Rizikový negatívny vplyv.
-	Prietokový režim na záujmovom úseku Váhu bude i po realizácii MVE a jej uvedení do prevádzky rovnaký ako v súčasnosti, to znamená, že koľko vody bude do vzdutí prichádzať, toľko bude pod hať aj obchádzať. 
-	V koryte Váhu sa zmenia výškové pomery hladín Váhu a rýchlostné pomery prúdivej vody Váhu. Nad haťou stúpne voda v koryte trvalo o 3-5 m. Súčasná priemerná hĺbka vody v koryte Váhu sa v úseku vzdutia trvalo zvýši, naopak trvalo sa v nich zníži rýchlosť prúdenia. Vzdutie nad MVE bude situované tak, že nespôsobí zavzdutie prítokov ani kanalizačných výustí. Prípadné problémy budú technicky riešené (odvedenie vôd pod stupeň).
-	Výstavba MVE sa bude realizovať v koryte toku a na jeho brehoch. Podzemné vody sú v bezprostrednej hydraulickej spojitosti s povrchovým tokom, dôjde k zmenšeniu rozkyvov hladín podzemných vôd. Smer prúdenia podzemnej vody si zachováva smer zhodný so smerom toku Váhu. Počas výstavby jednotlivých objektov MVE dôjde k ovplyvneniu smeru prúdenia a režimu podzemnej vody čerpaním vody zo stavebnej jamy a vytvorením bariéry po založení stavby pod hladinu podzemnej vody. Zakladanie objektov stavby bude pravdepodobne hĺbkové, po vybudovaní stavby bude lokálne ovplyvňovanie prúdenia podzemnej vody. Prítok podzemnej vody do stavebnej jamy a jej čerpanie spôsobia dočasne zníženie hladiny podzemnej vody v území nad stavbou (proti smeru prúdenia podzemnej vody). Navrhovanou činnosťou nebudú ovplyvnené pramene, pramenné oblasti ani vodárenské zdroje.
-	Prevádzkou MVE dôjde k zmenám v hladinách podzemných vôd v bezprostrednom okolí toku okolo stupňa MVE. Nad haťou MVE dôjde k zvýšeniu hladiny podzemnej vody a pod haťou k jej zníženiu. 
-	Zvýšenie hladiny podzemnej vody vyvolané zmiernením drenážnej funkcie povrchového toku spôsobí spomalenie odtoku nielen povrchovej, ale aj podzemnej vody, čo je pozitívom vo vzťahu k zásobám podzemnej vody a ich dopĺňaniu. Zvýšenie hladiny sa prejavuje len v susedstve zdrže, v území pod haťou, je naopak drenážny účinok Váhu posilnený prehĺbením koryta. Uvedené zmeny samy o sebe nie sú negatívnym vplyvom. Ten môže vyplynúť zo vzťahu zmenenej hladiny podzemnej vody k využívaniu okolitých pozemkov a objektov, kde by mohlo dochádzať k ich podmáčaniu. V okolí územia nad haťou sa nenachádzajú objekty (budovy, rodinne domy, cesty, záhrady) využívané obyvateľstvom a teda nedôjde k negatívnemu vplyvu v tomto ponímaní. Pod haťou dôjde k zníženiu hladiny podzemnej vody. Taktiež nie je možné v súčasnosti posúdiť o akú hodnotu, keďže nepoznáme jej úroveň. Výstavbou MVE dôjde k zmene charakteru povrchu plochy v mieste stupňa a tým k čiastočnej zmene odtokových pomerov.

Vplyv MVE na pohyb splavenín a plavenín a na zmeny korytotvorného procesu 

Splaveninový režim: Pre bežné hydrologické situácie nastáva pokles tangenciálnych napätí pod vodnou stavbou a na konci jej vzdutia cca v rkm 302, čo by v prípade prísunu splaveninového materiálu mohlo vyvolávať jeho sedimentáciu. Počas týchto situácií sa však splaveniny nepohybujú a toto nebezpečenstvo nehrozí. Pod a nad vodnou stavbou v jej blízkosti nastáva dosť výrazný pokles stredných prierezových rýchlostí, čo by v prípade prísunu väčšieho množstva plaveninového materiálu mohlo zapríčiňovať jeho sedimentáciu v týchto oblastiach. Počas bežných hydrologických situácií nedochádza k systematickému pohybu splavenín. Na vzdutím ovplyvnenom úseku Oravy môže nastávať sedimentačný proces. Pre prípad povodňových situácií nastáva v miestach pri vodnej stavbe pokles stredných prierezových rýchlostí a hodnôt celkových tangenciálnych napätí. Tento pokles nie je tak výrazný, aby tieto hodnoty klesli pod kritické. Počas povodní pri vyhradených hradiacich konštrukciách sa bude splaveninový materiál pohybovať plynule po celom úseku a dokonca v miestach usadených plavenín bude dochádzať k ich preplachovaniu a to i na vzdutím ovplyvnenom úseku Oravy. Plaveninový materiál, ktorý z väčšej časti priteká z povodia Oravy, bude tak ako doposiaľ sedimentovať v nádrži Krpeľany.

Plaveninový režim: Pohyb suspendovaného materiálu nebude závažným problémom prevádzky MVE. Váh v tomto úseku obsahuje pomerne malé množstvo suspendovaných častíc a je reálny predpoklad, že veľká časť z nich systémom pretečie.

Vplyv na zimný režim a ľadové javy na toku: Možno s veľkou mierou pravdepodobnosti predpokladať, že problémy so zimnou prevádzkou pôsobenou ľadovými úkazmi vo Váhu nenastanú. Určitým problémom však môže byť preplavovanie ľadov cez hať na vodnej stavbe, ktoré sa do zdrže dostanú z toku Orava.

Vplyv na zmenu kvality a samočistiacu schopnosť toku: Z dokumentovaného vývoja kvality vody na záujmovom úseku Váhu vyplýva, že táto sa v priebehu posledných dvanástich rokov prakticky nemení. Je teda reálny predpoklad, že ani po realizácii stavby na hydroenergetické využitie nedôjde k výraznejším zmenám kvality. Je však opodstatnené uvažovať s čiastočným vylepšením kyslíkového režimu v toku. Tento faktor môžu pozitívne ovplyvniť najmä biokoridory na vodných stavbách s prevzdušneným prúdom a tiež prevzdušnenie vody pod haťami pri manipulácii s klapkami a prepade cez ne. Z porovnania informatívnych výsledkov kvantifikácie samočistiacej schopnosti vyplýva, že nedôjde k zhoršeniu procesov samočistenia na sledovanom úseku. Čiastočné, i keď minimálne, zlepšenie tohto procesu môže nastať prevzdušnením prúdu a vytvorením mokraďových systémov vo vzdutí vodnej stavby.
Režim podzemných vôd bude vzdutím resp. znížením hladiny vody v rieke ovplyvnený iba v bezprostrednom okolí toku. Vzduté vody Váhu budú z každého vzdutia presakovať do okolitého alúvia, kde zvýšia hladinu podzemných vôd. K najvyššiemu a územne najrozsiahlejšiemu zdvihu podzemných vôd oproti súčasnosti dôjde na úrovni hate MVE. Nad ňou bude trvalý zdvih hladiny podzemnej vody nižší. Naopak - pod haťou dôjde k poklesu hladiny podzemných vôd. K podmočeniu obytných budov alebo ich pivníc za podmienky realizácie navrhnutých opatrení nedôjde. Negatívny vplyv, ale pre životné prostredie obyvateľov technicky riešiteľný vplyv.

Vplyv na pôdu
Ovplyvnenie pôd v blízkosti MVE s výnimkou ich zastavania bude bez podstatnejšieho významu, pretože technické riešenie je navrhnuté tak, aby sa hladina podzemnej vody udržala na súčasnej úrovni. 

Vplyv na faunu, flóru a ich biotopy 

Z botanického prieskumu zameraný na overenie výskytu vzácnych biotopov európskeho významu Vo4 Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a  Callitricho-Batrachion (kód 3260) a Br2 Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov (kód 3220) v úseku Kraľovany – Bešeňová, posúdenie vplyvu vodnej stavby na biotopy a faunu dotknutého územia (Radúch, J., 2013) vyplýva, že vlastný vodný biotop v lokalite výstavby MVE Kraľovany bude dotknutý jednak stavebnými prácami (prehĺbenie dna koryta, osadenie pevného prahu hrádze a pod.) priamo v koryte vodného toku Váhu, ako aj v úseku vzdutia hladiny vody nad vybudovanou hrádzou a v úseku prehĺbenia, kde sa zákonite zmení hĺbka vody (vyšší vodný stĺpec), a tým aj podmienky pre uchytenie sa vodných rastlín (vegetácie) v toku. Avšak vzhľadom na značne obmedzený až absentujúci výskyt vodnej rastlinnej vegetácie v dotknutom úseku hodnoteného územia významnejší negatívny vplyv sa neočakáva. Ide o biotop európskeho významu Vo4 (32060) – Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculiom fluitantis a Callitricko – Batrachiou. Naviac výskyt tohto vodného biotopu nebol pri našom terénnom prieskume v dotknutom úseku hodnoteného územia zaznamenaný. Bylinný porast lemového spoločenstva na pravom brehu Váhu v mieste výstavby MVE označovaný ako biotop európskeho významu Br2 (Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov) na lokalite poniže cestného mostu E/18 pri Kraľovanoch podľa zistení nemá charakter tohto biotopu (Br2), pretože v jeho bylinnej zložke absentuje druhý diagnostický a dominantný druh smlz patrsťový (Calamagrostis pseudophragmites). Vývoj tohto typu biotopu na tejto lokalite smeruje skôr k biotopu Br5 alebo Br7. Naviac bolo zistené, že biotop Br2 na dolnom úseku horného toku Váhu medzi Turanmi a Hubovou nebol identifikovaný. Z týchto dôvodov biotop Br2, keďže v dotknutom úseku hodnoteného územia chýba, nebude výstavbou MVE nijako ovplyvnený. 
Vlastná prevádzka MVE po dokončení výstavby a vykonanie revitalizácie územia a náhradnej výsadby nebude mať dopad na vegetačný kryt územia. 
V dotknutom území v blízkosti lokality MVE je plánovaná realizácia výstavby diaľničného úseku diaľnice D/1 Turany- Hubová- Ivachnová, ktorá bude spojená so zásahmi do brehov a ich porastov a koryta toku Váhu na jeho relatívne dlhšom úseku. V kontexte týchto zásahov a zmien možno dopad MVE považovať za lokálny a málo významný. Aj v prípade, že nedôjde k realizácii výstavby MVE Kraľovany, v budúcnosti nie je možné vylúčiť opakovaný záujem o hydroenergetické využitie dolných úsekov horného toku Váhu v tomto priestore zo strany investorov, v súlade s Koncepciou hydroenergetického využitia vodných tokov SR, ktorá tu navrhuje energeticky využiteľné profily.
Lokalita Kraľovany, situovaná pod sútokom riek Oravy a Váh sa spomedzi profilov uvádzaných v Koncepcii Hydroenergetického využitia vodných tokov SR, konkrétne v hodnotenom priestore SKUV Váh sa z aspektu nášho posúdenie biotopov európskeho a národného významu javí ako najvhodnejšia lokalizácia MVE a to z týchto dôvodov:
-	nezabraňuje migrácii ichtyofauny medzi riekami Váh a Orava, 
-	funkcia ochranného pásma národných parkov nebude výstavbou MVE negatívne ovplyvnená, 
-	v lokalite výstavby sa nevyskytujú kriticky ohrozené biotopy európskeho významu Br2 a Vo4, 
-	synantropnou činnosťou ovplyvnené biotopy - ľavostranný breh je zregulovaný a pôvodné biotopy sú odstránené v rámci prípravy výstavby D1, 
-	porasty pohánkovca japonského, mimoriadne agresívneho invázneho druhu vytesňujú, degradujú (likvidujú) pôvodné brehové lemové spoločenstvá v danej lokalite, ktoré môže investor v rámci revitalizácie dotknutého územia obnoviť, 
-	ekologická stabilita širšieho priestoru nadväzujúceho na tok v predmetnej lokalite nebude realizáciou stavby dotknutá. 

Vplyvy na živočíšstvo so zameraním na suchozemské stavovce 
Realizáciou zámeru v prípade suchozemských stavovcov a na vodné prostredie viazaných druhov sa prejaví zásahmi do biotopov a rušivými vplyvmi. 
Výstavbou MVE Kraľovany nedôjde k úplnej a trvalej likvidácii žiadneho typu biotopu živočíchov v rámci širšieho priestoru v dotknutom území. Likvidácia časti krovinatých a stromových sprievodných brehových porastov na pravom i ľavom brehu pre výstavbu objektov MVE (samotná vodná nádrž, stavebný dvor, sociálne zariadenia staveniska a pod:) predstavuje úbytok biotopov, ktorý bude sčasti trvalého charakteru a sčasti dočasný, kým nebude funkcie plniť náhradná výsadba. V tomto období sa predpokladá prechodný ústup druhov, ktoré sú viazané na biotop krovín a stromov, ktoré sú súčasťou brehových porastov (plazy, vtáky, drobné zemné cicavce) z priamo dotknutého priestoru, kde dôjde k likvidácii. Nakoľko tento typ biotopu je dobre zastúpený a vyvinutý aj v úsekoch nad a čiastočne aj pod navrhovanou MVE, dá sa reálne predpokladať, že jednotlivé druhy trvalo sa vyskytujúce na plochách súvisiacich s výstavbou, nájdu dostatok generačných, topických, trofických i úkrytových možností v nadväzujúcich jestvujúcich porastoch pobrežnej vegetácie bez rizika zníženia početnosti a druhovej pestrosti v rámci širšieho priestoru. Po dosiahnutí optimálneho veku drevinovej a stromovej vegetácie u náhradných výsadieb brehových porastov možno predpokladať, že tieto budú opätovne plniť funkciu náhradného pobytového biotopu živočíchov viazaných na tento typ už spomínaného biotopu. Tieto zmeny sa dotknú najmä triedy plazov, vtákov a cicavcov. Vzhľadom na prítomnosť vodných tokov - rieky Váh a rieky Orava lemovaných na niektorých miestach podmáčanými lúkami a mokraďovými biotopmi je toto územie významné ako reprodukčná lokalita niektorých druhov obojživelníkov (kunka žltobruchá, skokan hnedý). Zánik reprodukčných lokalít v dotknutom úseku Váhu a Oravy je zmierniteľný realizáciou vytvorenia náhradných stanovíšť vo forme ponechania priehlbín napájaných podzemnou vodou, ktoré môžu po vhodných úpravách poskytnúť priaznivé podmienky pre reprodukciu (rozmnožovanie) obojživelníkov pobytovo (topicky) viazaných na okolité kriačinovo – stromové porasty. Takýto typ a charakter biotopu vyhovuje aj niektorým našim plazom napr. užovke obojkovej (Natrix natrix), čo prispieva k zlepšeniu trofických možností tohto druhu plaza, nakoľko obojživelníky sú jej hlavnou potravovou bázou. 
U vtákov sa topické (pobytové) možnosti zmenia len dočasne a to počas realizácie zámeru. Po ukončení výstavby MVE vzniknú sekundárne podmienky (vzdutie vodnej hladiny) pre plávajúce vodné vtáctvo najmä počas jarného a jesenného ťahu, ale aj mimo neho, ktoré pravidelne využívajú migračný koridor rieky Váh a rieky Oravy. Vytvorenie sekundárnych vodných biotopov môže poskytnúť vhodné podmienky pre viaceré druhy zimujúceho vodného vtáctva (pomalšie vymŕzanie hlbokej vody). Likvidácia brehovej vegetácie zapríčiní dočasnú stratu hniezdnych biotopov a potravnej ponuky vtáctva najmä u granivorných (semenožravých) druhov, ako aj zánik ich úkrytových možností a tiež sa predpokladá celkový úbytok vtáčích druhov ako hniezdičov. Zlepšenie podmienok sa predpokladá po uplynutí určitej doby, keď sekundárne (náhradnou výsadbou) dobre vyvinuté brehové porasty začnú plniť funkciu hniezdneho biotopu. Celkové podmienky pre migrujúce druhy vtáctva sa realizáciou zámeru v danom profile nezhoršia. 
Z triedy cicavcov budú dotknuté najmä hlodavce a hmyzožravce topicky viazané na vyvinuté drevinové pobrežné porasty. Ich podmienky sa zmenia dočasne odstránením časti porastov na oboch brehoch, a opätovne sa obnovia po realizácii náhradných výsadieb autochlónnymi drevinami. Zemné druhy (mikromamálie) budú ovplyvnené priamo likvidáciou hniezd, ich úkrytov a pravdepodobne aj ich priamou likvidáciou ako jedincov pri výkopových prácach ako aj zaplavením časti biotopov vzdutím vodnej hladiny. Pôjde o lokálny a málo významný vplyv. Trvalý výskyt drobných zemných cicavcov v oboch prípadoch v rámci širšieho územia nebude výraznejšie ovplyvnený. Rovnako môžeme hodnotiť finálny dopad na netopiere, ktorých výskyt je v danom priestore viazaný pravdepodobne len potravne. Lokálny úbytok brehových porastov v dotknutom priestore stav populácií viacerých druhov netopierov zastúpených v širšom území nezhorší, v súvislosti s obnovením a revitalizáciou obnovy brehových porastov a vytvorením hydrických biotopov významných z trofického aspektu. Potenciálne migrácie prebiehajúce v línii vodného toku nebudú narušené výstavbou MVE. 
Vybudovaním hydroenergetického uzla nebudú dotknuté významnejšie migračné biokoridory veľkých druhov suchozemských cicavcov (raticová zver, šelmy a pod.). V súčasnosti v tomto priestore prebieha len lokálna migrácia lesných druhov najmä drobných šeliem (kuny, hranostaje, lasice, tchor) najmä za potravou. Plošne je viazaná na priestor medzi lesnými porastmi, vodným tokom rieky Váh a Orava bez špecifickej väzby na priestor výstavby MVE. Jej obmedzenie bude dočasné, a to počas jej výstavby. 
Tzv. bariérový efekt tohto technického diela počas jej prevádzky nebude prechodný pobyt vyšších stavovcov výraznejšie limitovať. Potravne podmienený a motivovaný prechodný pobyt priaznivo ovplyvní zvýšenie diverzity biologických a ekologických podmienok po realizácii výsadieb, a tým aj vytvorení sekundárnych stanovíšť. 
Rieka Váh i rieka Orava je významným biotopom pre vrcholového predátora vydry riečnej (Lutra lutra). Tento vrcholový predátor sa tu vyskytuje celoročne a indikuje tak určitú zachovalosť územia. Ide o chránený druh európskeho významu. Obe spomínané rieky sú pobytovým a lovným teritóriom tohto druhu. V dotknutom úseku sa predpokladá potravne viazaný výskyt vydry. Reprodukčne je však viazaná na menej narušené vyššie, resp. hornejšie úseky Váhu a Oravy ako aj ich bočné prítoky s bohatšie štruktúrovanými brehmi a vyvinutými brehovými porastmi, vhodnými pre generačné nory a úkryty. Migrácia vydry riečnej motivovaná potravne (troficky) nebude realizáciou MVE narušená, aj keď vlastný hydrouzol bude navonok pôsobiť na pohyb vydry ako reálne existujúca prekážka, okolité prostredie umožňuje jej bezkolízne obídenie po brehoch Váhu. Iná situácia zrejme nastane po súčasnom vybudovaní diaľničného úseku D/1, ktorý bude situovaný v blízkosti MVE. Po ukončení zámeru a výsadbe náhradných porastov a tým aj nových biotopov sa podmienky bezstresovej migrácie opätovne obnovia. V danom priestore je možné zároveň predpokladať aj isté obohatenie potravnej ponuky viazanej na sekundárny vodný biotop (vzdutie vodnej hladiny). Výstavba MVE nepredpokladá zhoršenie stavu tohto druhu v rámci areálu jej výskytu na hornom toku Váhu a Oravy. 
Kontinuita toku vo väzbe k terestrickým a semiterestrickým živočíchom, ktoré využívajú brehovú zónu ako migračný biokoridor nebude významnejšie ovplyvnená. Vybudovaný hydrouzol ako aj ostatné s tým súvisiace objekty nepredstavujú pre vodné vtáctvo, vydru riečnu, netopiere, prípadne aj iné cicavce neprekonateľnú bariéru. V čase výstavby objektu bude obmedzenie dočasné a lokálne z dôvodu rušivých vplyvov. 
V období výstavby objektu bude pôsobiť na živočíšnu zložku rušenie stavebným ruchom na stavenisku, prašnosť a pod. Tento vplyv sa dotkne prioritne tých živočíšnych druhov, ktoré sú topicky (pobytovo) viazané na dotknutú lokalitu napr. plazy, vtáky, ale ju využívajú len príležitostne a prechodne napr. niektoré druhy cicavcov. Výsledkom bude opustenie rušeného priestoru, uprednostnenie vhodných úkrytov v okolí a vylúčenie tohto úseku z lokálnych migrácií. Keďže v bezprostrednom okolí je dostatok vhodných biotopov, rušivé vplyvy nebudú mať výraznejší dopad na zastúpené populácie v rámci tohto územia. Ústup živočíšnych druhov bude dočasný do ukončenia pôsobenia výstavby. V období prevádzky sa rušivé vplyvy na živočíšstvo nepredpokladajú. Technologické zariadenia MVE neprodukujú do okolitého prostredia významnejší hluk a prevádzková doprava bude len sporadická (občasná) a z aspektu rušivého vplyvu na živočíchov bezpredmetná. 
Ekologická stabilita širšieho územia nadväzujúceho na lokalitu nebude realizáciou tohto objektu dotknutá.

Znalecký posudok - Posúdenie výskytu kolka vretenovitého Zingel streber v rieke Orava a Váh v záujmovej lokalite plánovanej výstavby MVE Kraľovany, Beleš. P., 2015 hodnotí stav populácie kolka vretenovitého, stanovuje riziká, vplyvy a ohrozenia v súvislosti s plánovanou výstavbou MVE. V posudku sa na základe aktuálnych a zhromaždených dostupných údajov o výskyte kolka vretenovitého konštatuje, že kolok vretenovitý (Zingel streber) sa s veľkou pravdepodobnosťou v súčasnosti v rieke Orava a Váh nad vodným dielom Krpeľany nevyskytuje. Z tohto dôvodu populácia kolka vretenovitého nemôže byť ohrozená vplyvom plánovanej MVE Kraľovany. Jediný údaj o výskyte kolka Mužík (2012) nebol zadokumentovaný. Preto je jednorazový záznam o jeho výskyte vo Váhu považovaný za nedostatočne preukazný.  

Vplyv na krajinu
Výstavbou MVE Kraľovany dôjde hlavne k zmene pohľadu na krajinársky a scenéricky pozoruhodný sútok Váhu s Oravou, ktorý je pohľadovo mimoriadne exponovaný pri bezprostredných pohľadoch z cesty I/18 ako aj zo železničnej trate (Žilina- Košice). Vytvorí sa pohľad na hladkú hladinu zdrže, kde sa budú vynímať objekty novej stavby (hlavne hate). Celý sútok by sa vizuálne javil ako čiastočne „odprírodnený" počas výstavby a aj niekoľko rokov po nej. Budova MVE aj hať budú od Kraľovian a cesty izolované vysadenou zeleňou. Je zrejmé, že v prípade skoršej výstavby mimoúrovňovej diaľničnej križovatky s privádzačmi D1, a najmä výstavby diaľničnej estakády a lesnej cesty v strmých zalesnených svahoch Veľkej Fatry, by objekt hate MVE v tieni diaľnice a v celkovom (už zmenenom) krajinnom obraze čiastočne zanikol. Narušenie sútoku Oravy a Váhu by bolo dané predovšetkým rozsiahlymi objektmi diaľnice. Negatívny dočasný vplyv, ktorý bude náhradnými výsadbami zmierniteľný V danej lokalite musíme brať do úvahy ohľadom vplyvov na krajinu aj to, že ešte pred výstavbou MVE budú celé dlhé úseky brehových porastov odstránené kvôli plánovanej výstavbe diaľnice v okolí MVE alebo tiež kvôli prebudovaniu železničného zvršku na vysokorýchlostnú trať a v tom prípade krajinárskym vplyvom MVE bude už len odstránenie perejí a zaniknutie ostrovčekov v toku. V každom prípade bude potrebná najmä v úseku odstránenia brehových porastov z krajinno-estetických dôvodov náhradná výsadba drevín sprievodnej vegetácie pozdĺž oboch brehov zdrže, okolo hydrouzla a prehĺbeného koryta Váhu pod MVE.

Vplyv na územný systém ekologickej stability 
Naruší sa nadregionálny biokoridor Váhu, a to:
1.	Vytvorením viacerých čiastočne priechodných prehradení MVE v toku vzdutím v koryte dôjde ku skomplikovaniu migrácie rýb s regionálnym dopadom na vážsku časť unikátneho spojitého oravsko-vážskeho biokoridoru (zásadný trvalý negatívny vplyv).
2.	Odstránením jeho brehových porastov na viacerých úsekoch dôjde len k lokálnym narušeniam nadregionálneho biokoridoru Váhu, ktorý bude naďalej fungovať (dočasné lokálne negatívne vplyvy). Narušenie biokoridoru je nutné zmierniť hlavne maximálnym vylepšením účinnosti priechodov pre ryby a navrhovanými výsadbami náhradných brehových a sprievodných porastov Váhu.
Navrhovanými pobrežnými terénnymi a vegetačnými úpravami celého dotknutého úseku výstavby MVE dôjde k renaturalizovaniu terestrického biokoridoru Váh (dnes prerušený okolitými priemyselnými a dopravnými areálmi), čím sa významne zlepšia jeho funkcie. Navrhovanými terénnymi a vegetačnými úpravami pri MVE Kraľovany dôjde tiež k renaturalizovaniu (teda nielen tradične ozelenené) stavebných areálov diaľničnej križovatky v Kraľovanoch.

Vplyv na urbánny komplex a využívanie zeme
Viď kapitolu Vplyvy na obyvateľstvo a urbánny komplex.

Vplyvy na kultúrne a historické pamiatky
Realizácia MVE nebude mať vplyv na kultúrne a historické pamiatky.

Vplyvy na archeologické náleziská
Realizácia MVE nebude mať vplyv na archeologické náleziská.

Vplyvy na paleontologické náleziská a významné geologické lokality
Realizácia MVE nebude mať vplyv na paleontologické náleziská a významné geologické lokality.

Vplyvy na kultúrne hodnoty nehmotnej povahy
Realizácia MVE nebude mať vplyv na kultúrne hodnoty nehmotnej povahy.

Iné vplyvy
Realizácia MVE nebude mať iné vplyvy ako tie, ktoré boli popísané v predchádzajúcich kapitolách.

V. Celkové hodnotenie vplyvov navrhovanej činnosti na navrhované chránené vtáčie územie, navrhované územie európskeho významu alebo súvislú európsku sústavu chránených území (NATURA 2000), ktoré Vychádza zo sprrávy o hodnotení navrhovanej Činnosti. 

Z území NATURA 2000 sa v blízkosti nachádzajú územia európskeho významu SKUEV0252 Malá Fatra, SKUEV0238 Veľká Fatra, SKUEV0254 Močiar a SKUEV0663 Šíp a chránené vtáčie územie SKCHVU013 Malá Fatra. Výstavba ani prevádzka MVE Kraľovany nebude mať vplyv na tieto chránené územia a nepovažujú sa za dotknuté realizáciou  navrhovanej činnosti. 

Realizáciou MVE Kraľovany budú dotknuté dve územia sústavy NATURA 2000 - SKUEV0253 Rieka Váh a SKUEV0243 Rieka Orava.

Z primárnej identifikácie dotknutých predmetov ochrany území sústavy NATURA 2000 vyplýva možnosť nasledovného ovplyvnenia biotopov a druhov, ktoré sú predmetom ochrany:

-	SKUEV0253 Rieka Váh

Kód biotopu	Názov biotopu	Možnosť ovplyvnenia (áno / nie)	Typ vplyvu
(priamy, nepriamy)	Komentár
(stručné zdôvodnenie)	
3260	Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Batrachion (Vo4)	nie	-	Výskyt biotopu v dotknutom území je udávaný popri  ľavom brehu Váhu, terénnym prieskumom však prítomnosť biotopu nebola v dotknutom území potvrdená.	

Názov druhu	Možnosť ovplyvnenia
(áno / nie)	Typ vplyvu
(priamy,  nepriamy)	Komentár
(stručné zdôvodnenie)	
hlavátka podunajská
(Hucho hucho)	áno	priamy	Druh bude ovplyvnený reguláciou Váhu v dôsledku vytvorenia zdrže a prehĺbenia koryta toku pod haťou, čím dôjde k zmene v prúdivosti toku a jeho charakteru.	
hlaváč bieloplutvý
(Cottus gobio)	áno	priamy	Druh bude ovplyvnený reguláciou Váhu v dôsledku vytvorenia zdrže a prehĺbenia koryta toku pod haťou, čím dôjde k zmene v prúdivosti toku a jeho charakteru.	
kunka žltobruchá
(Bombina variegata)	nie	-	Biotop druhu sa v území realizácie nevyskytuje.	
vydra riečna
(Lutra lutra)	áno	priamy	Rieka Váh je pobytovým a lovným teritóriom druhu	
podkovár malý
(Rhinolophus hipposideros)	áno	priamy	Nedôjde k zásahu do letných ani zimných úkrytov. Dočasný vplyv na trofické možností.	
uchaňa čierna
(Barbastella barbadtellus)	áno	priamy	Môže dôjsť k zásahu do letných úkrytov, nakoľko sa v lete ukrýva aj pod kôrou stromov. 	
netopier obyčajný
(Myotis myotis)	nie	-	Nedôjde k zásahu do letných ani zimných úkrytov.	
podkovár veľký
(Rhinolophus ferrumeguinum)	nie	-	Nedôjde k zásahu do letných ani zimných úkrytov.	
netopier pobrežný
(Myotis dasycneme)	áno	priamy	Môže dôjsť k zásahu do letných úkrytov. Vytvorenie zdrže môže byť pre druh prínosný z trofického hľadiska.	
netopier ostrouchý
(Myotis blythi)	nie	-	Nedôjde k zásahu do letných ani zimných úkrytov.	
kolok vretenovitý
(Zingel streber)	nie	-	Výskyt druhu nebol v území realizácie  MVE potvrdený.	
mlynárik východný
(Leptidea morsei)	nie	-	Biotop druhu nebude výstavbou MVE zasiahnutý.	
hrúz fúzatý
(Gobio uranoscopus)	nie	-	Výskyt druhu nebol v území realizácie  MVE potvrdený.	
pimprlík mokraďný
(Vertigo angustior)	nie	-	Prítomnosť biotopu druhu je nepravdepodobná. 	

-	 SKUEV0243 Rieka Orava

Kód biotopu	Názov biotopu	Možnosť ovplyvnenia (áno / nie)	Typ vplyvu
(priamy, nepriamy)	Komentár
(stručné zdôvodnenie)	
3260	Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Batrachion (Vo4)	nie	-	Biotop sa nevyskytuje v území realizácie MVE.	

Názov druhu	Možnosť ovplyvnenia 	Typ vplyvu
(priamy, nepriamy)	Komentár	
hlavátka podunajská 
(Hucho hucho)	áno	priamy	Druh bude ovplyvnený reguláciou Váhu v dôsledku vytvorenia zdrže.	
hlaváč bieloplutvý 
(Cottus gobio)	áno	priamy	Druh bude ovplyvnený reguláciou Váhu v dôsledku vytvorenia zdrže.	
kunka žltobruchá 
(Bombina variegata)	nie	-	Nebude dotknutý biotop druhu.	
mlok karpatský 
(Triturus montandoni)	nie	-	Nebude dotknutý biotop druhu.	
mlok hrebenatý 
(Triturus cristatus)	nie	-	Nebude dotknutý biotop druhu.	
vydra riečna
(Lutra lutra)	áno	priamy	Rieka Orava je pobytovým a lovným teritóriom druhu.	
podkovár malý 
(Rhinolophus hipposideros)	áno	priamy	Nedôjde k zásahu do letných ani zimných úkrytov. Dočasný vplyv na trofické možností.	
uchaňa čierna
(Barbastella barbastellus)
	áno	priamy	Môže dôjsť k zásahu do letných úkrytov, nakoľko sa v lete ukrýva aj pod kôrou stromov.	
netopier obyčajný 
(Myotis myotis)	nie	-	Nedôjde k zásahu do letných ani zimných úkrytov. 	
kolok vretenovitý 
(Zingel streber)	nie	-	Výskyt druhu nebol v území realizácie  MVE potvrdený.	
mlynárik východný 
(Leptidea morsei)	nie	-	Biotop druhu nebude výstavbou MVE zasiahnutý.	
hrúz fúzatý 
(Gobio uranoscopus)	nie	-	Výskyt druhu nebol v území realizácie  MVE potvrdený.	

Hodnotenie vplyvov na predmety ochrany poukazuje na nasledovné pravdepodobné vplyvy a ich významnosť:

HLAVÁTKA PODUNAJSKÁ (HUCHO HUCHO)

Pravdepodobné vplyvy- hlavátka podunajská bude s najväčšou pravdepodobnosťou aj po vybudovaní MVE Kraľovany bežne sa vyskytujúcim druhom v UEV Rieka Váh aj v UEV Rieka Orava. V rámci UEV Rieka Váh sa bude vyskytovať v dvoch od seba oddelených úsekoch. Prvý úsek bude predstavovať úsek medzi VD Bešeňová (začiatok UEV Rieka Váh v smere toku) a Jamborovým prahom (cca 8 km) a druhý úsek výskytu (cca 27 km), kde je umiestnená navrhovaná MVE Kraľovany bude medzi Jamborovým prahom a VD Krpeľany (pred VD Krpeľany v smere toku končí UEV Rieka Váh). Jamborov prah sa nachádza v Ružomberku v blízkosti spoločnosti Mondi SCP a.s. Ružomberok a pre ichtyofaunu Váhu predstavuje významnú nepriechodnú bariéru obmedzujúcu prirodzené zarybňovanie horného Váhu až po VD Bešeňová. 
Do UEV Rieka Orava zasahuje  začiatok vzdutia vodnej hladiny, ide o cca 70 m dlhý úsek Oravy (od železničného mosta po sútok Oravy a Váhu). V tomto úseku sú plánované najmä úpravy brehu. Zásah do UEV Rieka Orava v súvislosti s úpravami vzťahujúcimi sa k začiatku vzdutia vodnej hladiny je z pohľadu populácie hlavátky podunajskej minimálny a preto sa jej negatívne ovplyvňovanie v UEV Orava nepredpokladá. 
Po výstavbe MVE Kraľovany by nemalo dôjsť k prerušeniu kontinuity populácie hlavátky podunajskej vo Váhu a Orave, pretože MVE Kraľovany je navrhnutá v „odbočke“ Oravsko-vážskeho biokoridoru. Samotná hať nemôže priamo ovplyvňovať migráciu medzi Oravou a Váhom, ryby budú môcť preplávať z Oravy do Váhu  a naopak bez toho, aby sa priblížili k hati. Pre zabezpečenie migrácie rýb vo Váhu je potrebné vybudovať biokoridor, ktorý  zabezpečí, aby MVE Kraľovany bola prekonateľná pre všetky hlavné druhy rýb, ku ktorým okrem hlavátky patrí pstruh potočný, lipeň tymiánový, podustva severná, mrena severná, jalec hlavatý a ďalšie. Tie ryby, ktoré nájdu vstup do biokoridoru ním prejdú, podmienkou je však dodržanie ekologických parametrov biokoridoru a neporušenie podmienok prevádzky. Samotný úsek vzdutia nebude pre ryby, ktoré prekonajú biokoridor migračnou bariérou. Dĺžka vzdutia bude cca 600 m, ide o pomerne krátky úsek, v ktorom i napriek zmene hĺbky prúdiacej vody a zníženiu rýchlosti prúdenia sa zachová citeľný hlavný prúd slúžiaci na orientáciu migrujúcich rýb. 
Vo  vzdutí ale aj prehĺbení MVE Kraľovany sa bude hlavátka podunajská vyskytovať aj naďalej, pretože je potvrdené jej  prežívanie aj vo väčších hlbočinách, ale v menšej početnosti. To by malo v spojitosti s vhodným navedením rýb do biokoridoru a ich prechodom cez biokoridor zabezpečiť neprerušenie kontinuity populácie hlavátky podunajskej vo Váhu a Orave. Rovnako nebude prerušená ani poprúdová migrácia, lebo pri veľkých vodách bude hať vyhradená a zdrž vypustená. V tomto období bude zaručené prekonanie bariéry MVE smerom dolu prúdom a tým aj nenarušenie genetickej výmeny medzi rybami nad a pod haťou. Preto predpokladáme, že aj po vybudovaní MVE Kraľovany ostane areál oravsko – vážskej ichtyocenózy osídlený hlavátkou súvislý. Vo vzdutí a prehĺbení MVE Kraľovany bude však početnosť druhu výrazne menšia.  
Štruktúra populácie hlavátky podunajskej by mala aj po výstavbe MVE Kraľovany ostať zachovaná. V rámci UEV Rieka Váh ostanú aj po výstavbe elektrárne dva dostatočne dlhé nenarušené úseky  a to nad vzdutím MVE Kraľovany (cca 22 km) a nad Jamborovým prahom (8 km) a jeden úsek dlhý cca 4,4 km, ktorý vznikne medzi MVE Kraľovany a VD Krpeľany, v ktorom bude čiastočne upravený biotop v dôsledku prehĺbenia koryta pod stupňom MVE Kraľovany. Na neovplyvnených úsekoch Váhu sa málo zmenia doterajšie vhodné podmienky pre prežívanie rôznych vekových kategórií druhu, vo vzdutí sa budú vyskytovať skôr staršie jedince. V súčasnosti však na štruktúru populácie hlavátky podunajskej v UEV Rieka Váh výrazne vplýva predačný tlak kormoránov. 
Rovnako ostanú na nezmenených úsekoch UEV Rieka Váh priaznivé podmienky pre reprodukciu. V úseku toku pod stupňom, kde dôjde k prehĺbenia koryta sa pôvodný biotop čiastočne zmení, v rámci opatrení, ktoré sú uvedené v Správe o hodnotení, je navrhnuté vytvorenie plytčín, ktoré by mali vytvoriť vhodné podmienky pre jarný neres prúdomilných rýb. Vo vzdutí MVE Kraľovany (na dĺžke cca 600 m) bude biotop pre reprodukciu hlavátky podunajskej nevhodný. Najlepšie neresiská hlavátky vo Váhu sú pod Jamborovým prahom, kde sú najlepšie a najhustejšie neresiská všetkých litofilov žijúcich vo Váhu. V rámci UEV Rieka Orava nedôjde v dôsledku výstavby elektrárne k negatívnemu ovplyvňovaniu priaznivých podmienok pre reprodukciu hlavátky podunajskej. 
Výstavbou MVE Kraľovany nedôjde k narušeniu zimovania rýb v spomalených úsekoch toku, pretože na Váhu sa v dôsledku vhodnej manipulácie s VD Bešeňová nevytvárajú ani v súčasnosti ľadové zápchy, či masívne sriene. Určitým problémom však môže byt preplavovanie ľadov cez hať, ktoré sa do zdrže dostanú z toku Orava. Počas veľkých mrazov sa bude prípadné zamrznutie vodnej plochy vo vzdutí týkať len jeho povrchu, pričom ryby budú zimovať vo väčších hĺbkach vzdutia. Teda hlbočiny budú slúžiť ako zimovisko aj pre prúdomilné druhy rýb. 
Mierne sa zväčší plocha UEV, kde bude hlavátka podunajská ohrozovaná allochtónnymi druhmi (konkurencia s nižšími predátormi – šťuka, zubáč, boleň a sumec).

Významnosť vplyvov- výstavbou MVE Kraľovany nedôjde k vytvoreniu nepriechodnej migračnej bariéry. Projektovaný biokoridor, ktorý bude vychádzať z odporúčaní navrhnutých v ichtyologickej štúdii by mal zabezpečiť, aby MVE Kraľovany bola prekonateľná pre všetky hlavné druhy rýb (hlavátka podunajská, pstruh potočný, lipeň tymiánový, podustva severná, mrena severná, ....).  Parametre biokoridoru v spojitosti s vhodným navedením rýb do biokoridoru a ich prechodom cez biokoridor by mali zabezpečiť neprerušenie kontinuity populácie hlavátky podunajskej vo Váhu a Orave. Samotná hať nemôže priamo ovplyvňovať migráciu medzi Oravou a Váhom, ryby budú môcť preplávať z Oravy do Váhu  a naopak bez toho, aby sa priblížili k hati. 
Vo  vzdutí ale aj prehĺbení MVE Kraľovany sa bude hlavátka podunajská vyskytovať aj naďalej, pretože je potvrdené jej  prežívanie aj vo väčších hlbočinách, ale v menšej početnosti. Na väčšine rozlohy UEV Rieka Váh sa aj po výstavbe MVE Kraľovany len málo zmenia doterajšie vhodné podmienky pre prežívanie rôznych vekových kategórií druhu, vo vzdutí sa budú vyskytovať skôr staršie jedince. V súčasnosti je populácia druhu významne ovplyvňovaná predačným tlakom kormoránov. 
Rovnako ostanú na nezmenených úsekoch UEV Rieka Váh priaznivé podmienky pre reprodukciu, pre zachovanie vhodných podmienok pre neres reofilných litofitov je navrhnuté vytvorenie plytčín v pozmenenom úseku toku. V rámci ÚEV Rieka Orava nedôjde k negatívnemu ovplyvňovaniu priaznivých podmienok pre reprodukciu hlavátky.
Výstavbou MVE Kraľovany nedôjde k narušeniu zimovania rýb. Počas veľkých mrazov sa bude prípadné zamrznutie vodnej plochy vo vzdutí týkať len jeho povrchu, pričom ryby budú zimovať vo väčších hĺbkach vzdutia. Hlbočiny budú slúžiť ako zimovisko aj pre prúdomilné druhy rýb. 
Vplyv posudzovaného projektu výstavby MVE Kraľovany na hlavátku podunajskú v UEV Rieka Váh je hodnotený ako mierne negatívny. V UEV Rieka Orava je hodnotený vplyv projektu ako zanedbateľný. 

HLAVÁČ BIELOPLUTVÝ (COTTUS GOBIO)

Pravdepodobné vplyvy- hlaváč bieloplutvý bude aj po vybudovaní MVE Kraľovany bežne sa vyskytujúcim druhom v UEV Rieka Váh aj v UEV Rieka Orava. V rámci UEV Rieka Váh sa hlaváč bieloplutvý bude vyskytovať v dvoch dostatočne rozsiahlych areáloch a to 8 km pod VD Bešeňová a 22 km pod Jamborovým prahom v Ružomberku. Vo vzdutí a prehĺbení MVE Kraľovany sa hlaváč bieloplutvý vyskytovať nebude, pretože zanášanie dna spôsobí prekrytie jeho potravného a úkrytového biotopu. Rovnako sa hlaváč nevyskytuje ani vo vzdutí a prehĺbení existujúceho VD Krpeľany (vzdialenosť medzi koncom prehĺbenia MVE Kraľovany a začiatkom vzdutia VD Krpeľany je cca 3,5 km). Tento úsek UEV Rieka Váh dlhý 3,5 km si po výstavbe MVE Kraľovany zachová pôvodný charakter dna a brehov Váhu, ale výskyt hlaváča tu bude skôr ojedinelý.
V rámci UEV Rieka Orava bude ovplyvnený cca 70 m dlhý úsek toku Orava. Z pohľadu možného vplyvu elektrárne na populáciu hlaváča bieloplutvého v UEV Rieka Orava  je samotný zásah do UEV Rieka Orava minimálny a významné negatívne ovplyvňovanie populácie hlaváča v UEV Rieka Orava sa preto nepredpokladá. Po výstavbe MVE Kraľovany by nemalo dôjsť k prerušeniu kontinuity populácie hlaváča bieloplutvého vo Váhu a Orave, pretože MVE Kraľovany je navrhnutá v „odbočke“ Oravsko-vážskeho biokoridoru. Samotná hať nemôže priamo ovplyvňovať migráciu medzi Oravou a Váhom, ryby budú môcť preplávať z Oravy do Váhu a naopak bez toho, aby sa priblížili k hati. 
Vzhľadom na požiadavky druhu na dĺžku prírodného prúdiaceho toku budú na dostatočne dlhých úsekoch pod VD Bešeňová (8 km) a nad vzdutím MVE Kraľovany (22 km)  dobre zastúpené všetky vekové kategórie s priaznivou štruktúrou populácie, nedostatok generačných alebo juvenilných jedincov sa nepredpokladá. 
Na dostatočne dlhých nezmenených úsekoch Váhu sa populácia dlhodobo udrží na priaznivej úrovni, v nezmenenom výrazne prúdiacom prostredí sa očakáva aj pravidelná a úspešná reprodukcia. 
Na dlhých nezmenených úsekov mimo MVE Kraľovany zostanú pôvodné plytšie a stredne hlboké úseky s členitým kamenistým dnom v dobrom stave. V úsekoch prehĺbení pod MVE bude biotop čiastočne pozmenený, čo bude výskyt druhu obmedzovať, t. z. biotop bude so štrkovým dnom v prúdnici, ale so zasedimentovaným dnom v plytčinách. Vo vzdutí nebude vhodný biotop pre hlaváče. 
Na všetkých nezmenených úsekoch zostanú priaznivé podmienky pre rozmnožovanie. V úseku prehĺbenia pod MVE bude biotop pozmenený a preto len čiastočne vhodný pre rozmnožovanie. Vo vzdutí nebude vhodný biotop pre rozmnožovanie hlaváča bieloplutvého.
Hlaváč bieloplutvý ostane nedotknutý rybárskymi aktivitami aj po vytvorení vzdutia a prehĺbenia koryta. Výskyt alochtónnych druhov nebude  ani po vybudovaní MVE Kraľovany ohrozovať výskyt hlaváča bieloplutvého.

Významnosť vplyvov- výstavbou MVE Kraľovany nedôjde k vytvoreniu nepriechodnej migračnej bariéry. Projektovaný biokoridor, ktorý bude vychádzať z odporúčaní navrhnutých v ichtyologickej štúdii by mal zabezpečiť, aby MVE Kraľovany bola prekonateľná pre všetky hlavné druhy rýb a teda aj pre hlaváča bieloplutvého. Parametre biokoridoru v spojitosti s vhodným navedením rýb do biokoridoru a ich prechodom cez biokoridor by mali zabezpečiť neprerušenie kontinuity populácie hlaváča bieloplutvého vo Váhu a Orave. 
Druh bude aj po vybudovaní MVE Kraľovany naďalej trvale prítomný v nezmenených úsekoch Váhu, vyskytovať sa nebude vo vzdutí a prehĺbení MVE Kraľovany. 
V rámci UEV Rieka Orava samotná populácia hlaváča bieloplutvého nebude negatívne ovplyvňovaná. V dotknutom úseku Oravy sa neuvažuje s významnými zásahmi do koryta toku, začiatok vzdutia môže spôsobiť čiastočné zanášanie dna.  Vzhľadom na to, že ide o začiatočný úsek vzdutia v rámci Oravy, uvedené zanášanie dna môže len minimálne ovplyvniť potravné možnosti  druhu v rámci UEV Rieka Orava. Nedôjde k zásahu do reprodukčných lokalít druhu. Šírenie druhu medzi Oravou a horným Váhom by aj po výstavbe MVE Kraľovany nemalo byť narušené, samotná hať nemôže priamo ovplyvňovať migráciu medzi Oravou a Váhom, ryby budú môcť preplávať z Oravy do Váhu  a naopak bez toho, aby sa priblížili k hati. 
Vplyv posudzovaného projektu výstavby MVE Kraľovany na hlaváča bieloplutvého v UEV Rieka Váh je hodnotený ako mierne negatívny. V UEV Rieka Orava je hodnotený vplyv projektu za zanedbateľný až mierne negatívny. 

PODKOVÁR MALÝ (RHINOLOPHUS HIPPOSIDEROS)

Pravdepodobné vplyvy- výstavba a prevádzka elektrárne nespôsobí zásah do pobytových teritórií druhu. Brehové porastu Váhu a Oravy môžu byť pre podkovára malého jeden zo zdrojov potravy, pretože svoju potravu vyhľadáva na okrajoch listnatých lesov a vo vegetácii pozdĺž vodných tokov. Trvalý zánik brehových porastov sa predpokladá na ploche cca 0,259 ha (UEV Rieka Váh) a bude súvisieť s výstavbou stupňa elektrárne a nového brodu. Po spevnení a úpravách brehov v úseku vzdutia vodnej hladiny je plánovaná náhradná výsadba drevín, kde postupom času možno očakávať obnovenie brehových porastov. Predpokladá sa, že trvalý a dočasný zánik brehových porastov v dotknutom úseku Váhu a Oravy, nebude vzhľadom na jeho akčný rádius problematický.

Významnosť vplyvov- výstavbou MVE Kraľovany dôjde pravdepodobne k trvalému a dočasnému zásahu do potravného biotopu podkovára malého, ktorý s najväčšou pravdepodobnosťou nebude vzhľadom na jeho akčný rádius problematický. Vplyv posudzovaného projektu MVE Kraľovany na podkovára malého v UEV Rieka Váh je hodnotený ako mierne negatívny. V UEV Rieka Orava vzhľadom na očakávané postupné obnovenie funkcií brehového porastu za zanedbateľný až mierne negatívny.

UCHAŇA ČIERNA (BARBASTELLA BARBASTELLUS)

Pravdepodobné vplyvy - výstavba a prevádzka elektrárne nespôsobí zhoršenie pobytových a lovných teritórií druhu. Vzhľadom na to, že v lete obýva stromové dutiny nie je vylúčená prítomnosť uchane čiernej aj v brehových porastoch v dotknutom úseku Váhu a Oravy a preto realizáciou elektrárne môže dôjsť k zásahu do jej pobytového a lovného teritória. Zásah do jej zimných úkrytov (jaskyne, pivnice,..) je vylúčený. Rieka Váh predstavuje pre uchaňu predovšetkým zdroj vody a čiastočne aj potravy. 
Trvalý zánik brehových porastov vo výške cca 0,259 ha sa viaže na pravý a ľavý breh Váhu. Vo vzdutí vodnej hladiny, po úpravách brehov je plánované postupné obnovenie funkcii brehových porastov. Predpokladáme, že trvalý a dočasný zánik brehových porastov v dotknutom úseku Váhu a Oravy, v ktorých môže uchaňa čierna žiť, nebude vzhľadom na jej akčný rádius problematický.

Významnosť vplyvov- výstavbou MVE Kraľovany dôjde k trvalému a dočasnému zásahu do potenciálneho biotopu uchane čiernej, ktorý s najväčšou pravdepodobnosťou nebude vzhľadom na jej akčný rádius problematický. Vplyv posudzovaného projektu MVE Kraľovany na uchaňu čiernu v UEV Rieka Váh vzhľadom na trvalý záber brehových porastov je hodnotený ako mierne negatívny. V UEV Rieka Orava vzhľadom na očakávané postupné obnovenie funkcií brehového porastu za zanedbateľný až mierne negatívny.

NETOPIER POBREŽNÝ (MYOTIS DASYCNEME)

Pravdepodobné vplyvy- výstavba a prevádzka elektrárne nespôsobí zhoršenie pobytových a lovných teritórií druhu. Výstavba elektrárne vyžaduje trvalý a dočasný zánik brehových porastov, v ktorých by potenciálne mohol tento druh netopiera žiť. Predpokladáme, že trvalý a dočasný zánik brehových porastov v dotknutom úseku Váhu, v ktorých môže netopier pobrežný žiť, nebude vzhľadom na jeho akčný rádius problematický. Vytvorením haťovej zdrže môže dôjsť k zlepšeniu jeho potravných možností, pretože významnou zložkou potravy netopiera pobrežného je práve hmyz vyskytujúci sa v okolí pomaly tečúcich vôd.  

Významnosť vplyvov- výstavbou MVE Kraľovany dôjde k trvalému a dočasnému zásahu do potenciálneho biotopu netopiera pobrežného, ktorý s najväčšou pravdepodobnosťou nebude vzhľadom na jeho akčný rádius problematický. Z trofického hľadiska môže vytvorená haťová zdrž elektrárne mierne vylepšiť jeho potravné možnosti v území. 
Vplyv posudzovaného zámeru výstavby MVE Kraľovany na netopiera pobrežného v UEV Rieka Váh je hodnotený ako mierne negatívny s pozitívnym dopadom na jeho trofické možnosti.

VYDRA RIEČNA (LUTRA LUTRA)

Pravdepodobné vplyvy - realizáciou elektrárne dôjde k priamemu zásahu do biotopu vydry riečnej najmä v UEV Rieka Váh. Likvidácia brehových porastov na pravom a ľavom brehu Váhu (časť porastu na ľavom brehu bola odstránená) bude predstavovať úbytok biotopu, ktorý bude čiastočne trvalý a čiastočne dočasný. K trvalej strate biotopu dôjde v mieste výstavby samotného stupňa elektrárne, brodu a v úseku spevnenie brehov lomovým kameňom. 
Pobytové znaky vydry boli zaznamenané v miestach medzi železničným a cestným mostom. V týchto miestach sú plánované úpravy brehov (už nie lomovým kameňom) a následná náhradná výsadba drevín. Tá môže na brehoch Váhu a Oravy po istom čase obnoviť funkciu brehových porastov, z pohľadu vydry by sa tým mohli obnoviť jej úkrytové a tiež potravné možnosti v tomto území. 
V období výstavby sa predpokladá prechodný ústup vydry z dotknutého úseku Váhu do územia nad a pod elektrárňou, kde je predpoklad, že v nadväzujúcich brehových porastoch sú pre vydru vhodné generačné, potravné aj úkrytové možnosti. Generačné nory vydry sa predpokladajú na pokojnejších neurbanizovaných úsekoch prítokov Váhu mimo UEV, kde využívajú aj potravné možnosti. Váh pre ne tvorí potravné teritórium najmä v málovodných obdobiach roka, v posledných rokoch sa im však stali potravnými konkurentmi kormorány. V brehových porastoch Váhu sa predpokladá väčšie množstvo prechodných úkrytových biotopov.
Vybudovaním elektrárne sa do značnej miery obmedzí migrácia vydry pozdĺž toku Váh. Priestor, kde by mohla vydra stupeň obísť bude na ľavom brehu. Na pravom brehu bude situácia horšia. Opevnenie brehu, vlastný objekt elektrárne, prístupová cesta a následná infraštruktúra a blízkosť zástavby obce Kraľovany vytvoria na pravom brehu Váhu s najväčšou pravdepodobnosťou pre vydru nepriechodnú bariéru.
V dotknutom území UEV Rieka Orava sa bude nachádzať začiatok vzdutia a zo stavebných prác sa tu budú realizovať úpravy brehov toku (tu už nie je plánované spevňovanie lomovým kameňom). Po ukončení týchto prác je plánované obnovenie brehovej vegetácie a jej funkcií. Zásah do biotopu vydry v tomto UEV bude skôr dočasný a bude mať vplyv na jej trofické a úkrytové možnosti. Po ukončení výstavby bude prítomnosť začiatku vzdutia vodnej hladiny elektrárne v rámci UEV Rieka Orava z pohľadu vydry zanedbateľná prípadne mierne negatívna.   
Zvýšenie rušivých vplyvov počas výstavby elektrárne pravdepodobne prispeje k dočasnému ústupu vydry do tichších úsekov. V čase prevádzky bude aj naďalej primárnym zdrojom hluku v území ruch z dopravy.
Zo skúseností z prevádzok iných malých vodných elektrární možno predpokladať, že trofické podmienky vydry sa počas prevádzky elektrárne nezhoršia. Keďže hlavnou zložkou jej potravy sú ryby, v priestore okolo biokoridoru môže dôjsť k obohateniu jej potravnej ponuky.
Na ľavom brehu Váhu, kde je navrhnutá hať elektrárne je podľa pôvodného projektu diaľnice D1 Turany – Hubová navrhnutý oporný múr. V prípade pokračovania výstavby diaľnice podľa tohto projektu, by hať elektrárne priamo nadväzovala na teleso diaľnice. V projekte diaľnice boli zapracované prechody, ktoré budú umožňovať migráciu vydry. Vydra prostredníctvom týchto prechodov bude môcť obísť aj nepriechodný stupeň elektrárne. 

Významnosť vplyvov- výstavbou MVE Kraľovany dôjde k trvalému a dočasnému zásahu do biotopu vydry riečnej, ktorý bude čiastočne obnovený navrhovanými vegetačnými úpravami. Postupom času možno predpokladať, že v týchto úsekov oboch brehov Váhu aj Oravy dôjde k obnoveniu funkcie brehových porastov. Migrácia vydry pozdĺž toku Váh bude umožnená s najväčšou pravdepodobnosťou iba z ľavej strany. Zvýšenie rušivých vplyvov bude súvisieť s obdobím výstavby, preto možno očakávať dočasný ústup vydry do tichších úsekov. Počas prevádzky elektrárne bude aj naďalej primárnym zdrojom hluku v území ruch z dopravy. Trofické podmienky vydry sa počas prevádzky elektrárne nezhoršia, očakáva sa, že v priestore okolo biokoridoru môže dôjsť k obohateniu jej potravnej ponuky.
Vplyv posudzovaného projektu výstavby MVE Kraľovany na vydru riečnu v UEV Rieka Váh je hodnotený ako mierne negatívny s možným pozitívnym ovplyvnením jej potravných možností. 
V UEV Rieka Orava bude biotop vydry riečnej ovplyvnený začiatkom vzdutia vodnej hladiny elektrárne, očakáva sa obnova brehových porastov. Vplyv je hodnotený ako zanedbateľný, prípadne mierne negatívny. 

HODNOTENIE VPLYVOV PROJEKTU NA BIOTOPY A DRUHY EURÓPSKEHO VÝZNAMU, KTORÉ BUDÚ DOTKNUTÉ VÝSTAVBOU MVE KRAĽOVANY (KTORÝCH VÝSKYT SA Z UZEMIA REALIZÁCIE MVE KRAĽOVANY UDÁVA), ALE NIE SÚ PREDMETOM OCHRANY SKUEV0253 RIEKA VÁH a SKUEV0243 RIEKA ORAVA.

Možnosť ovplyvnenia biotopov: SKUEV0253 Rieka Váh 

Kód biotopu	Názov biotopu	Možnosť ovplyvnenia (áno / nie)	Typ vplyvu
(priamy, nepriamy)	Komentár
(stručné zdôvodnenie)	
91E0*	Lužné vŕbovo-topoľové a jelšové lesy (Ls1.1)	áno	priamy	Zásah do biotopu pri úprave koryta pod haťou a pri vybudovaní hate, budovy MVE a haťovej zdrže.	
3220	Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov (Br2)	nie	-	Výskyt biotopu v dotknutom území je udávaný z územia popri pravom brehu Váhu, terénnym prieskumom však prítomnosť biotopu nebola v dotknutom úseku potvrdená.	

Možnosť ovplyvnenia biotopov:  SKUEV0243 Rieka Orava 

Kód biotopu	Názov biotopu	Možnosť ovplyvnenia (áno / nie)	Typ vplyvu
(priamy, nepriamy)	Komentár
(stručné zdôvodnenie)	
3220	Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov (Br2)	nie	-	Výskyt biotopu v dotknutom území je udávaný popri pravom brehu Oravy, terénnym prieskumom však prítomnosť biotopu nebola v dotknutom úseku potvrdená.	

BIOTOP EURÓPSKEHO VÝZNAMU: 91E0* LUŽNÉ VŔBOVO-TOPOĽOVÉ A JELŠOVÉ  LESY
Dotknuté biotopy podľa Katalógu biotopov Slovenska:  Ls1.1 Vŕbovo-topoľové nížinné lužné lesy

Pravdepodobné vplyvy na biotop- realizáciou elektrárne dôjde k zásahu do zvyšku brehových porastov, ktoré boli identifikované ako biotop Ls1.1 Na pravom brehu bol biotop Ls1.1 identifikovaný od cestného mosta smerom ku cintorínu na ploche cca  2 ha. Na ľavom brehu boli identifikované dve plôšky výskytu biotopu a to medzi železničným a cestným mostom – cca 0,38 ha a pod cestným mostom – 0,20 ha. Zvyšky biotopu na ľavom brehu a z veľkej časti aj na pravom brehu sa nachádzajú v úseku plánovaného vzdutia vodnej hladiny (lužný lesík medzi mostmi by zanikol aj v dôsledku výstavby diaľnice D1 Turany – Hubová v prípade, že by sa pokračovalo vo výstavbe diaľnice podľa pôvodného projektu). Dreviny a kry, ktoré by sa nachádzali pod úrovňou vodnej hladiny sa musia odstrániť, pretože by po zatopení postupne vyhynuli. Brehy sa následne musia opevniť, aby sa predišlo účinkom abrázie vodnej hladiny vo vzdutí. Z uvedených dôvodov dôjde na ľavom brehu Váhu k odstráneniu oboch plôch výskytu biotopu Ls1.1 Na pravom brehu Váhu sa biotop Ls1.1 nachádza aj v úseku, kde je plánované opevnenie brehu pod haťou. Preto dôjde k zásahu do biotopu aj v tomto úseku. Vzhľadom na to, že biotop má na pravom brehu viac-menej líniový charakter, s najväčšou pravdepodobnosťou dôjde v úseku nad haťou k jeho odstráneniu v plnom rozsahu, v úseku pod haťou (oproti cintorínu) by sa časť biotopu mohla zachovať.

Významnosť vplyvu- realizáciou MVE Kraľovany dôjde k zásahu do fragmentov výskytu biotopu Ls1.1 Vŕbovo-topoľové nížinné lužné lesy nachádzajúcom sa v rámci dotknutého územia. Biotop bol identifikovaný na ľavom a pravom brehu Váhu.  Vzhľadom na veľkosť zásahu je hodnotený vplyv posudzovaného zámeru výstavby MVE Kraľovany na biotop európskeho významu Ls1.1 Vŕbovo-topoľové nížinné lužné lesy (kód 91E0*) ako mierne negatívny.

MRENA SEVERNÁ (BARBUS BARBUS)
Pravdepodobné vplyvy- pri posúdení vplyvov projektu na druh mrena severná môžeme vychádzať z popisu pravdepodobných vplyvov elektrárne na druh hlavátka podunajská, pretože oba tieto druhy majú veľmi podobné ekologické nároky. 
-	Mrena severná bude s najväčšou pravdepodobnosťou aj po vybudovaní MVE Kraľovany patriť k druhom, ktoré sa v UEV Rieka Váh a UEV Rieka Orava budú vyskytovať aj naďalej a to v dvoch úsekoch: medzi VD Bešeňová a Jamborovým prahom (cca 8 km) a medzi Jamborovým prahom a VD Krpeľany (cca 27 km), kde je umiestnená navrhovaná MVE Kraľovany.
-	V UEV Orava sa neočakáva významné negatívne ovplyvnenie biotopu druhu plánovanými činnosťami súvisiacimi so začiatkom vzdutia vodnej hladiny. Negatívne ovplyvňovanie druhu v UEV Orava sa nepredpokladá. 
-	Po výstavbe MVE Kraľovany by nemalo dôjsť k prerušeniu kontinuity populácie mreny severnej vo Váhu a Orave, pretože hať  nebude ovplyvňovať migráciu medzi Oravou a Váhom. 
-	Pre zabezpečenie migrácie rýb vo Váhu je potrebné vybudovať nadštandardný biokoridor, ktorý  zabezpečí, aby MVE Kraľovany bola prekonateľná pre všetky hlavné druhy rýb, ku ktorým patrí hlavátka podunajská, pstruh potočný, lipeň tymiánový, podustva severná, mrena severná, jalec hlavatý a ďalšie. Tie ryby, ktoré nájdu vstup do biokoridoru ním prejdú, podmienkou je však dodržanie ekologických parametrov biokoridoru a neporušenie podmienok prevádzky. Samotný úsek vzdutia nebude pre ryby, ktoré prekonajú biokoridor migračnou bariérou. Dĺžka vzdutia bude cca 600 m, ide o pomerne krátky úsek, v ktorom i napriek zmene hĺbky prúdiacej vody a zníženiu rýchlosti prúdenia sa zachová citeľný hlavný prúd slúžiaci na orientáciu migrujúcich rýb. 
-	Mrena sa bude pravdepodobne vyskytovať vo  vzdutí, ale aj prehĺbení MVE Kraľovany, ale v menšej početnosti. V spojitosti s vhodným navedením rýb do biokoridoru a ich prechodom cez biokoridor by to malo postačovať na zabezpečenie neprerušenie kontinuity populácie mreny severnej vo Váhu a Orave. Rovnako nebude prerušená ani poprúdová migrácia, lebo pri veľkých vodách bude hať vyhradená a zdrž vypustená. V tomto období bude zaručené prekonanie bariéry MVE smerom dolu prúdom a tým aj nenarušenie genetickej výmeny medzi rybami nad a pod haťou. Preto predpokladáme, že aj po vybudovaní MVE Kraľovany ostane areál oravsko – vážskej ichtyocenózy osídlený mrenou severnou súvislý.
-	Na nezmenených úsekoch UEV Rieka Váh ostanú priaznivé podmienky pre reprodukciu. V úseku toku pod stupňom, kde dôjde k prehĺbeniu koryta sa pôvodný biotop čiastočne zmení, v rámci opatrení, ktoré sú uvedené v Správe o hodnotení, je navrhnuté vytvorenie plytčín, ktoré by mali vytvoriť vhodné podmienky pre jarný neres prúdomilných rýb. Vo vzdutí MVE Kraľovany (na dĺžke cca 600 m) bude biotop pre reprodukciu mreny severnej nevhodný. V rámci UEV Rieka Orava nedôjde k negatívnemu ovplyvňovaniu priaznivých podmienok pre reprodukciu mreny severnej. 
-	Na väčšine rozlohy UEV Rieka Váh sa aj po výstavbe MVE Kraľovany len málo zmenia doterajšie vhodné podmienky pre prežívanie rôznych vekových kategórií druhu, vo vzdutí sa budú vyskytovať skôr staršie jedince.
-	Výstavbou MVE Kraľovany nedôjde k narušeniu zimovania rýb v spomalených úsekoch toku, pretože na Váhu sa nevytvárajú ani v súčasnosti ľadové zápchy, či masívne sriene (VD Bešeňová). Počas veľkých mrazov sa bude prípadné zamrznutie vodnej plochy vo vzdutí týkať len jeho povrchu, pričom ryby budú zimovať vo väčších hĺbkach vzdutia. Hlbočiny tak budú slúžiť ako zimovisko aj pre prúdomilné druhy rýb. 

Významnosť vplyvov- výstavbou MVE Kraľovany nedôjde k vytvoreniu nepriechodnej migračnej bariéry. Biokoridor, ktorý bude vychádzať z odporúčaní navrhnutých v ichtyologickej štúdii by mal zabezpečiť, aby MVE Kraľovany bola prekonateľná pre všetky hlavné druhy rýb, medzi ktoré patrí aj mrena severná.  Parametre biokoridoru v spojitosti s vhodným navedením rýb do biokoridoru a ich prechodom cez biokoridor by mali zabezpečiť neprerušenie kontinuity populácie mreny severnej vo Váhu a Orave. Samotná hať nemôže priamo ovplyvňovať migráciu medzi Oravou a Váhom, ryby budú môcť preplávať z Oravy do Váhu  a naopak bez toho, aby sa priblížili k hati. 
Vo  vzdutí ale aj prehĺbení MVE Kraľovany sa bude mrena severná vyskytovať aj naďalej, ale pravdepodobne v menšej početnosti. Na nezmenených úsekoch UEV Rieka Váh ostanú zachované priaznivé podmienky pre reprodukciu, pre zachovanie vhodných podmienok pre neres reofilných litofitov je navrhnuté vytvorenie plytčín v pozmenenom úseku toku. V rámci UEV Rieka Orava nedôjde k negatívnemu ovplyvňovaniu priaznivých podmienok pre reprodukciu mreny. Výstavbou MVE Kraľovany nedôjde k narušeniu zimovania rýb. 
Vplyv posudzovaného projektu MVE Kraľovany na mrenu severnú v UEV Rieka Váh je hodnotený ako mierne negatívny. V UEV Rieka Orava je vplyv projektu hodnotený ako zanedbateľný. 

VYHODNOTENIE MOŽNÝCH KUMULATÍVNYCH VPLYVOV

V ÚEV Váh v prebehol proces zisťovacieho konania zámeru Vodná stavba – Malá vodná elektráreň Lisková – Jamborov prah a prebieha proces posudzovania MVE Švošov. Obe posudzované malé vodné elektrárne sa nachádzajú v UEV Váh.
Do územia realizácie MVE Kraľovany mala zasahovať výstavba diaľnice D1 Turany – Hubová, objekt č. 569 v km 5,5 – 5,9. Výstavba MVE Kraľovany mala na ľavom brehu nadväzovať na teleso diaľnice. V roku 2009 boli realizované prípravné práce výstavby, v rámci ktorých bolo vykonané odhumusovanie, odlesnenie a výstavba prístupových komunikácií. Práce na výstavbe tohto úseku boli pozastavené a v súčasnosti opäť prebieha posudzovanie variantov diaľnice D1 v úseku Turany – Hubová.

Možný kumulatívny vplyv na biotopy:
•	Biotop Vo4 Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Batrachion

MVE Kraľovany: Nedôjde k zásahu do biotopu Vo4, pretože výskyt biotopu Vo4 v úseku dotknutom realizáciou MVE Kraľovany nebol potvrdený. 
MVE Lisková - Jamborov prah: Výskyt biotopu je udávaný z lokality poniže Jamborovho prahu a pod mostom Lisková. Vodná vegetácia tohto biotopu sa vyskytuje roztrúsene, v pomerne výrazných trsoch.
MVE Švošov: Výskyt biotopu je udávaný v mieste sútoku tokov Komjatná a Váh.
D1 Turany – Hubová: Výskyt biotopu bol udávaný z lokality Hubová v mieste plánovanej výstavby mosta, veľkosť zasiahnutej plochy mala byť 0,05 ha. Vzhľadom na to, že nie je známe ako diaľnica nakoniec bude územím prechádzať, k zásahu do biotopu Vo4 v lokalite Hubová nemusí dôjsť.

V UEV Rieka Váh v úseku od Bešeňovej po Kraľovany bol prieskumom overovaný výskyt biotopu Vo4. Biotop bol potvrdený pri Stankovanoch, kde bol biotop zaznamenaný na pravom brehu Váhu na úrovni PR Močiar a ďalej smerom na Kraľovany pozdĺž pravého brehu s lužným lesíkom. Ďalej bol biotop Vo4 prítomný pod sútokom tokov Komjatná a Váh pred obcou Švošov a tiež neďaleko Hubovej.

Realizácia MVE Kraľovany nebude mať vo vzťahu k MVE Lisková ani k MVE Švošov kumulatívny vplyv na biotop Vo4 Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Batrachion. 
Napriek tomu, že nie je v súčasnosti známe kadiaľ bude vedený úsek diaľnice D1 Turany – Hubová, je možné konštatovať, že realizácia MVE Kraľovany nebude mať ani vo vzťahu k D1 Turany – Hubová kumulatívny vplyv na biotop Vo4.

Kumulatívny vplyv na druhy:

•	Hlavátka podunajská (Hucho hucho), Hlaváč bieloplutvý (Cottus gobio)

MVE Kraľovany, MVE Lisková - Jamborov prah, MVE Švošov:
Výstavbou MVE Lisková - Jamborov prah by nevznikla žiadne nová migračná bariéra, práve naopak došlo by k spriechodneniu Jamborovho prahu, čím by sa prepojili dve izolované ichtyocenózy a to pod Jamborovým prahom, ktorú predstavuje ichtyocenóza Váhu a Oravy smerom až do Tvrdošína (cca 80 km) a nad Jamborovým prahom smerom na Bešeňovú (cca 8 km). Výstavbou MVE Lisková - Jamborov prah s biokoridorom bude možné pre ryby spriechodniť úplne nepriechodný Jamborov prah a obnoviť tak kontinuitu riečneho ekosystému horného Váhu s pozitívnym vplyvom na ryby.  
MVE Švošov je situovaná do jedného z najvýraznejších meandrov Váhu s množstvom cenných biotopov rýb. V úseku sa vyskytujú dlhé hlbočiny so silne prúdiacou vodou, ktoré sú popri nárazovom brehu stanovišťami veľkých hlavátok a pstruhov, dlhé plytčiny s rýchle prúdiacou vodou tvoria popri usadzovacom brehu rozsiahle neresisko hlavátok, lipňov a pstruhov. Ďalšie cenné biotopy reofilných rýb sa vyskytujú v zaústeniach Bystrého potoka a Komjatnej, ktoré tvoria významné hornovážske pereje so stanovišťami pstruhov a hlavátok. Pod ústim Bystrého potoka bola v roku 2000 ulovená najväčšia hlavátka (24,7 kg/128 cm). 
Všetky tri elektrárne majú navrhnuté biokoridory, ktoré by mali zabezpečiť nenarušenie migrácií rýb vo Váhu. Hlavátka podunajská pravdepodobne ostane prítomná vo Váhu aj naďalej, vo vzdutiach sa však budú vyskytovať najmä staršie jedince. Na nezmenených úsekoch Váhu ostanú priaznivé podmienky pre reprodukciu. Celkovo je možné očakávať pokles populácie hlavátok vo všetkých vekových kategóriách.   
Hlaváč bieloplutvý bude aj po výstavbe všetkých troch elektrární pravdepodobne trvale prítomný v nezmenených úsekoch Váhu, vo vzdutiach a prehĺbeniach elektrární sa vyskytovať nebude. Rovnako bude mať  v nezmenených úsekoch Váhu vhodné podmienky na neres. Celkovo je možné očakávať pokles populácie hlaváča vo všetkých vekových kategóriách.   
D1 Turany – Hubová:
V súvislosti s výstavbou diaľnice podľa pôvodného projektu, malo dôjsť k opevneniu a zastabilizovaniu ľavého brehu Váhu oproti Kraľovanom kamenným náhozom na dĺžke cca 616 m, čím by došlo k lokálnej zmene prúdenia a zmene príbrežných biotopov druhu. Ďalej boli v spojitosti s výstavbou diaľnice navrhované ďalšie úpravy brehov prítokov Váhu, u ktorých sa nepredpokladal významný zásah, ktorý by ohrozil populácie hlaváča bieloplutvého a hlavátky podunajskej.  

Kumulatívne pôsobenie MVE Kraľovany, MVE Lisková-Jamborov prah a MVE Švošov sa prejaví predovšetkým v zmene prírodného prúdivého podhorského toku Váh na tok, v ktorom sa budú striedať úseky prúdivé (nezmenené) s úsekmi pomaly tečúcej až stojatej vody (nepôvodné, čiastočne poškodené). Postihnuté budú najmä prúdomilné druhy rýb, ktorým sa citeľne zmení silne prúdiace vodné prostredie, čo s najväčšou pravdepodobnosťou spôsobí celkové zníženie početnosti všetkých vekových kategórií populácii všetkých prúdomilných rýb v toku, teda aj hlaváča bieloplutvého a hlavátky podunajskej, ktoré sú druhmi európskeho významu. 
Výstavbou MVE Lisková – Jamborov prah sa predpokladajú pozitívne dopady na ichtyofaunu Váhu, pretože spriechodnením nepriechodného Jamborovho prahu sa očakáva dosiahnutie opätovného prirodzeného zarybňovania Váhu v úseku Jamborov prah – Bešeňová. Kumulatívny vplyv realizácie MVE Kraľovany, MVE Lisková – Jamborov prah a MVE Švošov na druhy európskeho významu hlavátka podunajská a hlaváč bieloplutvý hodnotíme ako mierne negatívny, druhy budú pravdepodobne aj naďalej vo Váhu prítomné, očakáva sa pokles oboch populácií vo všetkých vekových kategóriách. 

Vzhľadom na to, že nie je v súčasnosti známe kadiaľ bude vedený úsek diaľnice D1 Turany – Hubová, nie je možné posúdiť kumulatívny vplyv výstavby MVE Kraľovany a diaľnice na dotknuté druhy rýb európskeho významu. V prípade, že sa s výstavbou bude pokračovať podľa pôvodného projektu, v dotknutom úseku Váhu dôjde vplyvom výstavby elektrárne a diaľnice ku kumulatívnemu pôsobenie, ktoré v prípade hlavátky podunajskej a hlaváča bieloplutvého nebude mať významný negatívny vplyv. 

•	Podkovár malý (Rhinolophus hipposideros), Uchaňa čierna (Barbastella barbastellus), Netopier pobrežný (Myotis dasycneme)

MVE Kraľovany, MVE Lisková - Jamborov prah, MVE Švošov:
Netopiere sú vysoko mobilné živočíchy schopné aktívneho letu, ÚEV Váh využívajú len ako čiastkový biotop pre populácie netopierov žijúcich v tomto území. V lesoch širšieho okolia sa môžu vyskytovať všade.  
Výstavbou elektrární (MVE Kraľovany, MVE Švošov) dôjde k trvalému a dočasnému zásahu do brehových porastov Váhu, čo vzhľadom na bionómiu uchane čiernej a netopiera pobrežného môže predstavovať zásah do ich pobytového aj lovného teritória. V prípade podkovára malého  bude výstavba znamenať skôr zásah do lovného teritória. Časť týchto brehových porastov a ich funkcií sa postupom času obnoví. Zásah do zimných úkrytov druhov je nepravdepodobný až vylúčený (jaskyne, pivnice ...).
MVE Lisková – Jamborov prah je navrhnutá v území, kde je tok Váh regulovaný, brehová vegetácia je obmedzená na trávne spoločenstvo s ojedinelým výskytom náletových drevín.
Predpokladáme, že čiastočný zánik brehových porastov v území realizácie MVE Kraľovany a MVE Švošov nebude pre netopiere problematický. 
Vytvorením haťových zdrží všetkých troch elektrární môže dôjsť k zlepšeniu potravných možností netopiera pobrežného v území.

D1 Turany – Hubová:
V trase diaľnice D1 Turany – Hubová podľa pôvodného projektu bol v UEV Váh  vyhodnotený zásah do brehových porastov v dĺžke cca 300 m, v úseku Váhu medzi Kraľovianskym meandrom a Kraľovanmi bol výrub brehových porastov už vykonaný.  

Realizáciou MVE Kraľovany, MVE Lisková – Jamborov prah a MVE Švošov môže dôjsť ku kumulatívnemu vplyvu na druhy podkovár malý (Rhinolophus hipposideros), uchaňa čierna (Barbastella barbastellus) a netopier pobrežný (Myotis dasycneme), pretože môžu byť ovplyvnené ich pobytové a lovné teritóriá. Vzhľadom na akčný rádius netopierov však nepredpokladáme významný negatívny vplyv. 
Z pohľadu realizácie diaľnice D1 Turany – Hubová, tak ako boli začaté prípravné práce na jej výstavbe, by realizáciou MVE Kraľovany mohlo dôjsť ku kumulatívnemu vplyvu, pretože dôjde k ďalšiemu zásahu do brehových porastov Váhu. Vzhľadom na to, že nevieme ako bude diaľnica v úseku Turany – Hubová vedená a či dôjde k zásahu do biotopov podkovára malého, uchane čierne a netopiera pobrežného, je problematické zhodnotiť možný kumulatívny vplyv na dané druhy netopierov v UEV Rieka Váh. 

•	Vydra riečna (Lutra lutra)

MVE Kraľovany, MVE Lisková - Jamborov prah, MVE Švošov, D1 Turany - Hubová:
Predpokladá sa, že v úseku medzi Kraľovianskym meandrom až obcou Švošov je Váh teritóriom dvoch až troch jedincov vydry riečnej. Pobytové znaky vydry boli zaznamenané na pravom brehu Váhu pod sútokom s Oravou (bude zasiahnuté realizáciou MVE Kraľovany), ďalej pri sútoku Váhu a potoka Komjatná pod obcou Švošov (bude zasiahnuté realizáciou MVE Švošov) a neďaleko Kraľovianskeho meandra.
V úseku Váhu dotknutého realizáciou MVE Lisková – Jamborov prah tečie Váh v umelom koryte s takmer priamym smerom, brehmi opevnenými kamenným návozom bez brehových porastov. V súčasnosti sa tu vyskytujú fragmenty samonáletových krovín alebo stromov, pre živočíchy (okrem neresiska rýb) sa tu  nenachádzajú cenné biotopy.
Prostredie, kde je lokalizovaná navrhovaná elektráreň je rušné, okrem samotného podniku Mondi SCP je v blízkosti tohto umelého opevneného koryta Váhu aj intenzívne využívaný železničný ťah. V dotknutom úseku Váhu nebola zaznamenaná prítomnosť vydry riečnej. Pôsobenie kumulatívneho vplyvu MVE Kraľovany a MVE Lisková – Jamborov prah sa nepredpokladá. Nedôjde k zásahu do pobytových ani úkrytových možností vydry v tomto úseku, vplyv na trofické možnosti bude skôr pozitívny. 
Realizácia MVE Kraľovany pravdepodobne bude mať kumulatívny vplyv vo vzťahu k MVE Švošov. V oboch prípadoch bol potvrdený výskyt druhu v dotknutých územiach realizácie, takže dôjde ku kumulatívnemu zásahu do biotopu vydry. 
Vytvoria sa dve bariéry, ktoré obmedzia jej migráciu pozdĺž toku. V oboch prípadoch však bude mať vydra možnosť oba stupne obísť. Po výstavbe MVE Kraľovany bude mať vydra možnosť obísť stupeň po ľavom brehu Váhu a to aj v prípade pokračovania realizácie diaľnice D1 Turany – Hubová podľa pôvodného projektu, pretože v telese diaľnice boli navrhnuté migračné priechody pre vydru. 
Váh v úseku, kde je navrhnutá MVE Švošov je zľava ohraničený cestou I/18 a sprava v smere toku  železnicou. Aj v tomto prípade je priestor pre výstavbu stupňa značne obmedzený. Vydra ho však bude môcť prekonávať pravdepodobne z pravej strany, kde je priestorová situácia o niečo lepšia. 
Trofické podmienky vydry by sa zhoršiť nemali, práve naopak, priestor okolo biokoridorov je obľúbeným lovným miestom vydry. Generačné a úkrytové možnosti budú v dotknutých úsekoch Váhu obmedzené, predpokladá sa, že aj v súčasnosti sa nachádzajú najmä na pokojnejších prítokoch Váhu, ktoré sú lemované prirodzenými brehovými porastmi. 

Realizácia MVE Kraľovany bude mať vo vzťahu k MVE Švošov kumulatívny vplyv na druh vydra riečna (Lutra lutra) v UEV Rieka Váh. Dôjde najmä k obmedzeniu jej migrácie pozdĺž toku, v oboch prípadoch však bude mať vydra možnosť stupeň obísť. K narušeniu generačných a trofických možností s najväčšou pravdepodobnosťou nedôjde, preto hodnotíme kumulatívne pôsobenie oboch elektrární ako mierne negatívne. Vznik a pôsobenie kumulatívneho vplyvu na vydru riečnu pri realizácii MVE Kraľovany vo vzťahu k MVE Lisková – Jamborov prah na druh európskeho významu vydra riečna sa nepredpokladá. 
Kumulatívne pôsobenie MVE Kraľovany vo vzťahu k MVE Švošov a MVE Lisková –Jamborov prah na vydru riečnu hodnotíme ako mierne negatívny.
Z pohľadu realizácie diaľnice D1 Turany – Hubová je možné konštatovať, že realizácia MVE Kraľovany bude mať v prípade, že sa diaľnica bude realizovať podľa pôvodného projektu, kumulatívny vplyv na vydru riečnu v UEV Rieka Váh. Po výstavbe elektrárne bude môcť vydra obísť stupeň len po ľavej strane Váhu, pretože na pravom brehu Váhu bude umiestnená prístupová komunikácia a budova elektrárne. Na ľavom brehu, kde by mal objekt elektrárne nadväzovať na teleso diaľnice budú migráciu umožňovať migračné prechody, ktoré boli pri projekte diaľnice zohľadnené. V prípade, že diaľnica v úseku Turany – Hubová bude vedená iným územím, nemusí ku kumulatívnemu vplyvu na vydru riečnu v UEV Rieka Váh dôjsť.  

Možný kumulatívny vplyv na biotopy európskeho významu, ktoré nie sú predmetom ochrany 
SKUEV0253 Rieka Váh a SKUEV0243 Rieka Orava
•	Biotop Br2 - Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov

V rámci úseku Váhu dotknutého realizáciou MVE Kraľovany nebola potvrdená prítomnosť biotopu Br2, preto v dôsledku výstavby MVE Kraľovany nedôjde k zásahu do biotopu Br2. vzhľadom na to, že biotop Br2 patrí k dynamickým biotopom a výskyt smlzu patrsťového sa môže v priebehu rokov meniť, uvádzame posúdenie možného kumulatívneho vplyvu na tento biotop.

MVE Lisková - Jamborov prah:
Z dostupnej dokumentácie vyplýva, že v rámci dotknutého úseku Váhu boli zaznamenaná porasty s dominanciou chrastnice trsťovníkovitej.  Na celom dotknutom úseku Váhu sa na štrkových laviciach vybiehajúcich k vode vytvoril pomerne jednoliaty pás bylinného porastu šírky 0,5-3 m. Najlepšie vyvinuté porasty chrastnice trsťovníkovitej (biotop Br2) sa nachádzajú na pravom brehu poniže Jamborovho prahu, kde je šírka porastu 2-3 m. Ďalej sa tu roztrúsene vyskytujú druhy ako lipkavec obyčajný, iskerník plazivý, štiavec tupolistý, hviezdica hájna, reznačka laločnatá, mäta dlholistá, chren dedinský, sitina, pichliač zelinový, ap.
Rovnako ako v prípade MVE Kraľovany chýba v týchto trávnatých porastoch druhý diagnostický druh smlz patrsťový a preto nemožno uvedený biotop radiť k biotopu Br2.
Výskyt biotopu Br2 bol potvrdený na pravom brehu rieky Váh cca 150 m poniže PR Ivachnovský lúh (oproti nákladnej železničnej prekládky SCP Ružomberok) povyše obce Lisková, mimo dosahu MVE Lisková Jamborov prah.
MVE Švošov:
V dotknutom úseku Váhu realizáciou MVE Švošov bol biotop Br2 identifikovaný na sútoku potoka Komjatná a Váhu. Biotop sa nachádza pri ústí na ľavom brehu Váhu, tiahne sa do dĺžky 50 – 70 m, šírka biotopu je 10 – 20 m. Okrem dominantnej chrastnice trsťovníkovitej a iných špecifických druhov cievnatých rastlín, bol tam fragmentárne zaznamenaný aj výskyt smlzu patrsťového. Biotop bude zasiahnutý výstavbou MVE Švošov. 

D1 Turany – Hubová:
Výstavbou diaľnice podľa pôvodného projektu sa mala zasiahnuť plocha biotopu Br2 o výmere cca 0,25 ha (Roth, 2012). V úseku medzi Turanmi a Hubovou bol výskyt biotopu potvrdený len v lokalite pri Hubovej, kde bola plánovaná výstavba mosta Hubová. Biotop sa ďalej vyskytoval aj v lokalite Kraľovianskeho meandra, kde boli vykonané prípravné práce pre stavbu mosta Malá Fatra a ktorých dôsledkom došlo k zmene vegetačnej skladby biotopu. 

Realizácia MVE Kraľovany nebude mať vo vzťahu k MVE Lisková – Jamborov prah ani k MVE Švošov kumulatívny vplyv na biotop Br2 Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov.
Napriek tomu, že nie je v súčasnosti známe kadiaľ bude vedený úsek diaľnice D1 Turany – Hubová, je možné konštatovať, že realizácia MVE Kraľovany nebude mať ani vo vzťahu k D1 Turany – Hubová kumulatívny vplyv na biotop Br2 Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov.

•	Biotop Ls1.1 - Vŕbovo-topoľové nížinné lužné lesy

MVE Kraľovany:
Biotop Ls1.1 sa v dotknutom úseku Váhu vyskytuje na ľavom brehu Váhu pod sútokom s Oravou smerom k cestnému mostu. Biotop ďalej pokračuje za cestným mostom smerom k brodu. Plocha oboch fragmentov biotopu je cca 0,58 ha, pričom fragment biotopu nachádzajúci sa nad cestným mostom (cca 0,38 ha) môže byť zasiahnutý výstavbou diaľnice D1 Turany-Hubová, ak sa bude pokračovať vo výstavbe podľa pôvodného projektu. 
Na pravom brehu sa biotop vyskytuje od cestného mosta po cintorín obce Kraľovany. Tu dôjde k zásahu do biotopu v dôsledku úpravy brehov koryta Váhu v okolí stupňa.  

MVE Lisková - Jamborov prah:
Upravené brehy Váhu od mosta v Ružomberku po most v Liskovej sú prakticky bez drevinového porastu. Len jednotlivo tu boli zaznamenané mladé exempláre topoľov čiernych. Pozdĺž objektov závodu celulózky sa síce vyskytujú roztrúsene malé skupiny a solitéry stromových a krovinových foriem drevín, tieto sú však sústredené na vyvýšenom mieste pri okraji závodu a s výnimkou niekoľkých exemplárov vŕb ide o výsadbu (brezy, topole, smreky). Táto vegetácia nie je hodnotená ako brehový porast, podobne ako niekoľko exemplárov stromových foriem vŕb nad Jamborovým prahom. Len nad cestným mostom v Liskovej, teda už mimo plánovaného vzdutia, rastú na oboch brehoch Váhu súvislé kvalitné brehové porasty, ktoré sú tvorené stromovými formami vŕby bielej a vŕby krehkej, s mladými exemplármi topoľa čierneho.

MVE Švošov:
V dotknutom území výstavby MVE Švošov je udávaný výskyt nasledovných biotopov, resp. ich fragmentov – Ls1.3 Podhorské jelšové lužné lesy a Kr9 Vŕbové kroviny na zaplavovaných brehoch riek. Biotop Ls1.1 Vŕbovo-topoľové nížinné lužné lesy sa v dotknutom území nevyskytuje. Jeho prítomnosť bola zaznamenaná na ľavom brehu Váhu v km 12,910 – 13,120, kde priamo nadväzuje na vŕbovo-topoľové lužné lesy PR Ivachnovský luh.

D1 Turany – Hubová:
Výstavbou diaľnice podľa pôvodného projektu sa mala zasiahnuť plocha biotopu Ls1.1 o výmere cca 0,4 ha (Roth, 2012). K zásahu do biotopu malo prísť na ľavom brehu Váhu pri výstavbe mosta Malá Fatra, pri výstavbe telesa diaľnice a križovatky pri Kraľovanoch a pri výstavbe mosta Stankovany. Vŕbovo-topoľové lužné lesy pri Kraľovanoch už boli sčasti odstránené počas realizácie prípravných prác na stavbe diaľnice.   

Realizácia MVE Kraľovany nebude mať vo vzťahu k MVE Lisková – Jamborov prah ani k MVE Švošov kumulatívny vplyv na biotop Ls1.1 Vŕbovo-topoľové nížinné lužné lesy. 
Pokiaľ by sa výstavba diaľnice D1 v úseku Turany-Hubová realizovala podľa pôvodného projektu došlo by v spojitosti s výstavbou MVE Kraľovany ku kumulatívnemu vplyvu na biotop Ls1.1. Fragmenty biotopu, ktoré sa vyskytujú na ľavom brehu Váhu budú zasiahnuté najmä v dôsledku výstavby diaľnice, kumulatívny vplyv MVE Kraľovany by sa prejavil predovšetkým na pravom brehu, kde sa zasiahne do biotopu Ls1.1 pri úpravách koryta pod a nad stupňom. Konečná trasa diaľnice D1 v úseku Turany- Hubová zatiaľ nie je známa, preto sa nedá presne vyhodnotiť ani kumulatívny vplyv na biotop Ls1.1 (najmä z pohľadu veľkosti zásahu do fragmentov biotopu na ľavom brehu Váhu).

Sumárne vyhodnotenie významnosti pravdepodobných vplyvov na jednotlivé predmety ochrany dotknutých území NATURA 2000:
Predmet ochrany	Dotknuté územie 
Natura 2000	Podiel ovplyvnenej plochy biotopu druhu  k ploche biotopu druhu v UEV 	Významnosť vplyvov	
hlavátka podunajská (Hucho hucho)	SKUEV0253 Váh	0,13%	-1	
	SKUEV0243 Orava	-	0	
hlaváč bieloplutvý (Cottus gobio)	SKUEV0253 Váh	0,91%	-1	
	SKUEV0243 Orava	-	0/-1	
podkovár malý (Rhinolophus hipposideros)	SKUEV0253 Váh	0,13 %	-1	
	SKUEV0243 Orava	-	0/-1	
uchaňa čierna (Barbastella barbastellus)	SKUEV0253 Váh	0,13 %	-1	
	SKUEV0243 Orava	-	0/-1	
netopier pobrežný (Myotis dasycneme)	SKUEV0253 Váh	0,13 %	- 1/+1 (trofické možnosti)	
vydra riečna (Lutra lutra)	SKUEV0253 Váh	0,13 %	-1/+1(trofické možnosti)	
	SKUEV0243 Orava	-	0/-1	
* stupnica významnosti vplyvov:
Číselná hodnota	Významnosť vplyvu	Krátky popis významnosti vplyvu	
-2	významný 
negatívny vplyv	Nepriaznivý vplyv na integritu územia podľa čl. 6.3 smernice o biotopoch.
Významný rušivý až likvidačný vplyv na biotop alebo populáciu druhu, alebo ich podstatnú časť, významné narušenie ekologických podmienok biotopu alebo druhu, významný zásah do biotopu alebo do prirodzeného vývoja druhu.
Vylučuje schválenie projektu.	
-1	mierne 
negatívny vplyv	Mierny, nevýznamný negatívny vplyv.
Mierne rušivý vplyv na biotop či populáciu druhu; mierne narušenie ekologických podmienok biotopu alebo druhu, okrajový zásah do biotopu alebo do prirodzeného vývoja druhu. Možno ho zmierniť alebo vylúčiť navrhnutými zmierňujúcimi opatreniami.
Nevylučuje schválenie projektu.	
0	nulový vplyv	Žiadny preukázateľný vplyv.	
+1	mierne 
pozitívny vplyv	Mierne priaznivý vplyv na biotop alebo populáciu druhu, mierne zlepšenie ekologických podmienok biotopu alebo druhu, mierne priaznivý zásah do biotopu alebo do prirodzeného vývoja druhu.	
+2	významný
pozitívny vplyv	Významný priaznivý vplyv na biotop alebo populáciu druhu, významné zlepšenie ekologických podmienok biotopu alebo druhu, významný priaznivý zásah do biotopu alebo do prirodzeného vývoja druhu.	
 
Najvážnejším environmentálnym vplyvom MVE Kraľovany je vytvorenie bariéry v toku a umožnenie migrácie len určitej časti rýb, ktorá objaví vchod do obtokového biokoridoru. Aké veľké percento rýb nájde vchod do obtokového biokoridoru a ním aj prejde bude závisieť od jeho konštrukcie, ale najmä od optimálneho zaústenia do vodného priestoru s najväčším migračným tlakom rýb v spodnej vode. Navrhovaná MVE je však situovaná tesne nad vzdutím VN Krpeľany, takže nedochádza k významnému rozdeleniu súvislého úseku s prirodzeným prúdením vody a migračná bariéra je bariérou pre druhy migrujúce medzi VN Krpeľany a vyššími úsekmi Váhu a Oravy. Vznikom vzdutia zdrže a možného prehĺbenia pod MVE sa zmení biologické osídlenie koryta vo väčšine vzdutia a aj vo väčšine prehĺbenia. Na kratšom úseku dôjde k nahradeniu terajších prúdomilných organizmov nepôvodnými organizmami stojatých (resp. pomalých) vôd. Ak dĺžka vzdutia nepresiahne cca 500 m, bude predstavovať pre tangovaný úsek rieky Váh menšiu záťaž. 
V prípade výstavby len samotnej MVE s kvalitným biokoridorom a so zachovaním dostatočne dlhého voľného úseku koryta, by nemuselo dochádzať ku interakcii a vysokej kumulácii negatívnych vplyvov na vážsky riečny ekosystém. Ak by sa však takýto komplexný biokoridor nepostavil, určite dôjde ku negatívnemu kumulatívnemu efektu novej hate s existujúcimi.

hodnotenie vplyvov navrhovanej činnosti na navrhované chránené vtáčie územie, navrhované územie európskeho významu alebo súvislú európsku sústavu chránených území (NATURA 2000) NA   základe  ZÁvažnÝch pripomienok mžp sr, sekcie ochrany prírody, biodiverzity a krajiny, odboru štÁtnej správy ochrany prírody, ktoré vychádzajú z vedeckých podkladov Šop sr.

-	Pri hodnotení vplyvov na ÚEV Váh je ako predmet ochrany uvedený jediný biotop Vo4 Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Batrachion (3260). Chýbajú tu biotopy Vlhkomilné vysokobylinné lemové spoločenstvá na poriečnych nivách od nížin do alpínskeho stupňa (6430) a Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov (3220). Vplyv na biotop Horské vodné toky a bylinné porasty pozdĺž ich brehov (3220) je síce vyhodnotený, ale biotop je nesprávne uvedený ako vyskytujúci sa v území, ale nepatriaci medzi predmety ochrany.
-	Podľa hodnotenia významnosti vplyvov sa v predmetnom území biotop Vo4 Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a  Callitricho-Batrachion (3260) nevyskytuje, preto nemôže dôjsť k jeho ovplyvneniu. Na základe tejto informácie nebol vplyv na tento biotop posudzovaný a hodnotený ako nevýznamný. Biotop však bol v minulosti v dotknutej lokalite zmapovaný a okraj biotopu bol zlikvidovaný prípravnými prácami k diaľnici D1 Turany – Hubová pod severnými svahmi Kopy. Podiel tohto typu biotopu v dotknutých úsekoch Váhu bol priemerne 5 – 10 % a miestami až 50 %. Pod severnými stráňami Kopy bol zlikvidovaný biotop na ploche 0,3 ha. Uvedený fakt v dokumente absentuje.
-	Biotop Vlhkomilné vysokobylinné lemové spoločenstvá na poriečnych nivách od nížin do alpínskeho stupňa (6430) bol zmapovaný na ľavom brehu Váhu pod severnými stráňami Kopy(plocha 0,1 ha), teda tiež v území zasiahnutom výstavbou MVE. Aj tento fakt bol v hodnotení opomenutý.
-	Za kľúčovú chybu primeraného posúdenia považujeme nesprávne použité vstupné údaje pre kvantifikáciu rozsahu vplyvov na ryby, ktoré sú predmetom ochrany ÚEV Váh. Kým rozsah vplyvu na biotop druhov rýb bol výrazne podhodnotený, celková výmera biotopu druhov rýb bola nadhodnotená. Do rozsahu vplyvu bola započítaná len samotná plocha stavby (bez vzdutia) a za biotop druhov rýb bolo považované celé ÚEV Váh (vrátane terestrických biotopov). Minimálne pre ryby nebolo toto hodnotiace kritérium použité správne, keďže do ich biotopu boli započítané aj napr. brehové porasty. Takto nesprávne použité podiely ovplyvnenej plochy biotopu druhu k celej výmere ÚEV vychádzali ako zásahy s ovplyvnením menším ako 1% z populácie -/biotopu druhu v ÚEV. Nesprávne použité vstupné údaje ovplyvnených plôch biotopov druhov konkretizujeme nasledovne : 
-	Pre druh európskeho významu hlavátka podunajská (Hucho hucho) bol v primeranom posúdení podiel ovplyvnenej plochy biotopu druhu v ÚEV vypočítaný na 0,13% (0,00331 km2). Do výpočtu však nebola zahrnutá celá ovplyvnená plocha biotopu druhu nad i pod haťou, kde predovšetkým vo vzdutí dôjde k trvalej strate prirodzeného biotopu druhu, vrátane jeho neresísk. Strata týchto biotopov bude mať veľmi negatívny dopad na početnosť populácie hlavátky podunajskej i v širšom území (napr. v ÚEV Orava) a teda aj na jej priaznivý stav. K ďalším zásahom do reprodukčných biotopov (neresísk) druhu dôjde v dôsledku stavebných prác v koryte a plánovaných regulačných úprav na úseku 1km pod haťou. Tieto plochy je nevyhnutné zahrnúť do kalkulácie zásahu do biotopu druhu. K zásahu a zmene biotopu druhu dôjde na ploche ďalších cca 0,14 km2 čo predstavuje 5,5% stratu biotopu druhu. Takýto podiel ovplyvnenej plochy (a to bez zarátania kumulatívnych vplyvov) predstavuje významný negatívny vplyv na hlavátku podunajskú. Pri kalkulácií kumulatívnych vplyvov výstavby D1, MVE Švošov a MVE Lisková by sa prejavilo toto negatívne ovplyvnenie biotopu druhu na ploche ďalších cca 0,18 km2, čím by negatívne ovplyvnená plocha biotopu týchto druhov predstavovala viac ako 12% výmery biotopu druhu v celom ÚEV. Do kalkulácie nebol taktiež zarátaný vplyv návrhového navýšenia pravého brehu rieky Váh v Stankovanoch, čo ešte zvyšuje negatívne ovplyvnenie plochy biotopu druhu v ÚEV. Ďalší negatívny vplyv možno predpokladať v súvislosti s vybudovaním priečnej bariéry na toku a fragmentácii v súčasnosti kompaktnej subpopulácie hlavátky v dotknutom úseku Váhu a Oravy. Plánovaná migračná bariéra negatívne ovplyvní nielen migráciu jedincov hlavátky v rámci dotknutých ÚEV ale tiež ich potravnú bázu, ktorou sú druhy, ako podustva severná, mrena severná, nosáľ sťahovavý, lipeň tymianový, ktoré sú taktiež závislé na zachovaní prirodzených perejnatých úsekov tokov bez migračných bariér. Prirodzený biotop druhu následkom vybudovania MVE v dotknutej lokalite trvalo zanikne, čím dôjde z pohľadu ochrany prírody i rybárstva k nenahraditeľnej škode. Štrkové lavice, perejnaté úseky a prirodzené štrkové dno sú nevyhnutnou podmienkou úspešného neresu tejto ryby.
-	Pre druh hlaváč bieloplutvý (Cottus gobio) bol v primeranom posúdení podiel ovplyvnenej plochy biotopu druhu k celkovej ploche biotopu druhu v dotknutom ÚEV stanovený na 0,91%. Tento reofilný druh však vo vzdutí celkom stratí podmienky pre výskyt a jeho biotop bude výrazne ovplyvnený aj v dôsledku regulácie koryta pod plánovanou MVE. Do výpočtu bolo potrebné zahrnúť celú ovplyvnenú plochu biotopu druhu nad a pod haťou v dĺžke takmer 1650 m toku. Šírka toku je tu od 50 do 100 m. Pri strednej šírke pre potreby prepočtu 70 m by šlo o 1,65 (km) x 0,07 (km) = 0,1155 km2 toku, čo predstavuje 11,155 a to je cca 4,43 % ovplyvnenia vhodného biotopu druhu v rámci ÚEV Váh. Hodnota 0,91% (tesne pod hranicou významného vplyvu) nezohľadnila kumulatívne vplyvy výstavby navrhovanej diaľnice D1, MVE Švošov, MVE Lisková (príp. MVE Liptovská Teplá II.). Pri zohľadnení uvedených vplyvov by bola 1% hranica významného negatívneho ovplyvnenia biotopu druhu opäť prekročená. Taktiež nebol započítaný vplyv migračnej bariéry na tokoch (napr. kolmé steny prepážok rybovodu, vysoké 50 cm, ktoré pri vypočítanej rýchlosti vody v rybovode druh nemôže aktívne prekonať v smere proti prúdu). Kumulatívny vplyv možno očakávať i v dôsledku zmien fyzikálnochemických parametrov vody (zdržanie vody v zdrži MVE, spomalenie prúdenia a pod.) s následným negatívnym vplyvom na zloženie vodných biocenóz a ichtyofauny. V Dôsledku kumulácie uvedených zmien enviromentálnych podmienok v dotknutom úseku toku, možno očakávať zhoršenie priaznivého stavu druhu zo súčasného dobrého a nevyhovujúci až zlý.
-	Kolok vretenovitý (Zingel streber) nebol v primeranom posúdení riešený z dôvodu, že podľa znaleckého posudku Beleša (2015) „výskyt druhu nebol v území realizácie MVE potvrdený“, čím posúdenie nepredpokladá možnosť ovplyvnenia druhu. Takýto postup primeraného  posúdenia je nedostatočný, keďže výskyt druhu bol priamo v dotknutej lokalite potvrdený predchádzajúcim prieskumom (napr. Mužík 2015). Naviac výstavba MVE je navrhovaná priamo v lokalite, kde bol v rokoch 1999 – 2001 tento druh reštituovaný. Druhou lokalitou reštitúcie populácie kolka vretenovitého, bola lokalita pri Ľubochni. Perejnaté úseky Váhu pod sútokom s Oravou predstavujú typické ukážky biotopu kolka vretenovitého, a preto nie je možné jeho výskyt v území ani v súčasnosti vylúčiť. Predložené primerané posúdenie malo uvažovať minimálne s vyššie uvedenými výskytmi a lokalitami vysadenia druhu ako biotopmi druhu v ÚEV. Naviac predložené posúdenie výskytu druhu v záujmovej lokalite výstavby MVE (Beleš 2015) nemožno považovať za objektívne, keďže autor znaleckého posudku hodnotil výskyt druhu v území na základe jediného odberu (dĺžka skúmaného úseku 300m) na dvoch lokalitách, čo je z metodického hľadiska neprípustné (autor nepokryl dostatočnú vzorku mezohabitatov druhu v skúmanom území.) Okrem toho tento nenápadný a bentický druh s výrazným mimikrickým sfarbením ohol byť pi takomto nedostatočnom prieskume celkom ľahko prehliadnutý, prípadne sa vzhľadom na rozlohu rieky mohol vyhnúť odchytovým sieťam.
-	Ďalším faktorom nezahrnutým do výpočtu primeraného posúdenia je vytvorenie migračnej bariéry pre ichytofaunu. Hoci sa jej čiastočné spriechodnenie plánuje riešiť vybudovaním prepážkového bazénového rybovodu, existencia ani najlepšieho funkčného rybovodu plnohodnotne nenahradí pôvodné priechodné koryto rieky. Rybovod je len čiastočným zmiernením negatívneho účinku navrhovanej bariéry a jeho účinnosť je vopred veľmi obtiažne kvantifikovať. Preto je potrebné počítať i naďalej s negatívnymi účinkami migračnej bariéry MVE na ryby (napr. uviaznutie rýb pod haťou, obmedzenie neresových migrácií, straty z neplnohodnotného neresu, obmedzenie poprúdových migrácií, fragmentácia populácií chránených druhov rýb, obmedzenie výmeny genetického materiálu). Tento faktor značne zvyšuje významnosť vplyvu navrhovanej MVE na chránené druhy rýb obidvoch riečnych ÚEV (Váh i Orava). S poprúdovou migráciou súvisí aj problém tzv. turbínovej mortality, ktorú predložená dokumentácia vôbec nerieši. Ryby migrujúce po prúde (adulty po nerese, juvenily, ryby strhávané počas veľkých prietokov a pod.), môžu prechádzať cez turbíny hydroelektrárne, čo je často spojené s turbínovou mortalitou takto migrujúcich jedincov. Tá je v značnej miere závislá na technických parametroch hydroelektrárne rovnako ako i na telesnej veľkosti migrujúcich jedincov, ich veľkostne a druhovo špecifickom správaní či prietoku. V predloženej dokumentácii absentujú akékoľvek návrhy opatrení na elimináciu tzv. turbínovej mortality, ktorá môže v značnej miere tiež vplývať na zdravotný stav, kondíciu migrujúcich rýb a teda i na životaschopnosť populácií.
-	Ďalším faktorom, ktorý zvyšuje významnosť vyššie uvedených vplyvov, je populácia kormorána v dotknutej oblasti. Na vodnej zdrži i pod ňou dôjde k vytvoreniu zimoviska a loviska kormoránov, ktoré môžu predáciou rýb zaseknutých pod bariérou vo významnej miere redukovať populácie ichtyofauny v dotknutom úseku toku, vrátane všetkých vyššie uvedených druhov rýb európskeho významu. Ani takáto skutočnosť nebola zahrnutá do primeraného posúdenia.
-	Primerané posúdenie chybne uvádza, že „výstavbou MVE Kraľovany nedôjde k narušeniu zimovania rýb. Počas veľkých mrazov sa bude prípadné zamrznutie vodnej plochy vo vzdutí týkať len jeho povrchu, pričom ryby budú zimovať vo väčších hĺbkach vzdutia.“ Hodnotenie však opomína faktor veľkých ľadochodov, aké sa v dotknutom úseku toku vytvorili napr. počas tejto zimy a opakujú sa takmer každoročne. Ľadové kryhy prepadajúce cez hať sú smrteľným nebezpečenstvom pre ryby pod haťou. Pri nárazovom prepúšťaní krýh cez hať sú tieto kryhy s rybami strhnuté pod stupeň s následnou vysokou mortalitou rýb. Tento fakt zvyšuje významnosť vplyvov na chránené druhy rýb ÚEV Váh a mal byť taktiež zahrnutý do hodnotenia významnosti vplyvov.
-	Primerané posúdenie uvádza, že „trofické podmienky vydry sa počas prevádzky elektrárne nezhoršia. Keďže hlavnou zložkou potravy sú ryby, v priestore okolo biokoridoru môže dôjsť k obohateniu jej potravnej ponuky.“ Toto konštatovanie opomína fakt koncentrácie populácie kormorána veľkého pri vytvorenej zdrži MVE, ktorý bude predstavovať vážneho potravného konkurenta vydry riečnej (Lutra lutra). Pobytové znaky vydry, aj nájdené uhynuté jedince dokazujú širšiu distribúciu druhu aj mimo samotnej rieky a jej využívanie širšieho okolia na prechody za potravou či kratšie alebo dlhšie migrácie. Hodnotenie uvádza, že „migrácia vydry pozdĺž toku Váh bude umožnená s najväčšou pravdepodobnosťou iba z ľavej strany.“ V území tak dôjde k ďalšiemu obmedzeniu jej migračných možností. Kumulatívne vplyvy zámerov pozostávajúcich z MVE, cestou 1/18, železničnou traťou č. 180 a plánovaným diaľničným úsekom D1 by okrem bariérového účinku mohli po realizácii zámerov nadobudnúť aj funkciu ekologickej pasce, ktorá značne ovplyvní zachovanie stabilnej populácie vydry v UEV Váh. V dotknutom území sa nachádzajú aj generačné nory druhu, čo malo byť v primeranom posúdení zohľadnené ako celoročne obývaný biotop druhu. 
-	ÚEV Veľká Fatra považujeme za dotknuté územie sústavy NATURA 2000. Bolo potrebné vyhodnotiť vplyv stavby na jeho predmety ochrany, konkrétne medveď hnedý, rys ostrovid, vlk dravý, najmä s ohľadom na vyrušovanie počas výstavby a prevádzky a vplyv na ich migráciu.
-	Vyhodnotenie kumulatívnych vplyvov nebolo vypracované dostatočne, chýba vyhodnotenie vplyvov navrhovanej MVE s už existujúcimi stavbami a využívaním územia (cesta I/18, železnica, zástavby obce  Kraľovany) ako aj kumulatívny vplyv s ďalšími potenciálnymi stavbami, ktoré sú v súčasnosti v procese prípravy a posudzovania (plánované výstavby MVE Lisková – Jamborov prah, MVE Švošov, ako aj ďalšie profily uvedené pre potenciálnu výstavbu MVE podľa AKHEP).
-	Chýba reálny popis postupu pri spracovaní primeraného posúdenia, údaje o použitých metódach mapovania jednotlivých druhov a biotopov, dátumy terénnych prieskumov.
-	V podkladoch a literatúre absentujú viaceré dôležité práce, ktoré v dotknutej časti Váhu pod Kopou zmapovali a zaevidovali viacero typov biotopov, ktoré v primeranom posúdení nie sú zhodnotené (napr. Topercer J., Jasík M., Dítě D., Bernátová D., Ridzoň J., 2009 : Významnosť vplyvov navrhovanej diaľnice D1 Turany – Hubová na druhy, biotopy, územia sústavy   NATURA 2000 a krajinu. Expertíza , Blatnica, Banská Bystrica, Ružomberok, Bratislava, 23 pp; Topercer J.& Bernátová D., 2010: Biotopy, druhy a vplyvy diaľnice D1 Turany – Hubová na ne.17 s., ms.(Prezentácia, depon. In: Botanická záhrada UK, Blatnica, Topercer, J. Bernátová, D. 2012:Stanovisko k hodnoteniu vplyvov diaľnice D1 Turany – Hubová na lokality sústavy Natura 2000. V Blatnici 20.8.2012., 22 pp.)

Realizáciou MVE Kraľovany dôjde k významnému negatívnemu ovplyvneniu viacerých predmetov ochrany ÚEV Váh a ÚEV Orava.

VI. ZÁVERY

1.  Záverečné stanovisko k navrhovanej činnosti 

         Na základe výsledku  procesu posudzovania, vykonaného v súlade s ustanoveniami zákona, pri ktorom sa zvážil stav územia, význam očakávaných vplyvov navrhovanej činnosti na životné prostredie a zdravie obyvateľstva z hľadiska jej pravdepodobnosti, rozsahu a trvania, povahy a rozsahu navrhovanej činnosti, miesto vykonávania navrhovanej činnosti, úroveň spracovania dokumentácie, stanovísk orgánov a organizácií dotknutých navrhovanou činnosťou

sa  neodporúča 

realizácia navrhovanej činnosti „Malá vodná elektráreň Kraľovany“

2.   Odsúhlasený variant – nulový variant .

3.  Odôvodnenie záverečného stanoviska vrátane zdôvodnenia akceptovania predložených písomných stanovísk k správe o hodnotení

           Záverečné stanovisko vypracoval Okresný úrad Žilina, odbor starostlivosti o životné prostredie, úsek štátnej správy vôd a vybraných zložiek životného prostredia kraja, (nástupnícka organizácia KÚŽP Žilina) v zmysle § 37 zákona  č. 24/2006 Z. z.,  na základe Správy o hodnotení vplyvov navrhovanej činnosti na životné prostredie, doplňujúcich štúdií a dokumentácie, stanovísk dotknutých orgánov a predloženého odborného posudku.
Predložená Správa o hodnotení  a písomné stanoviská doručené v zákonnej lehote preukázali skutočnosti, ktoré by znamenali spoločensky neprijateľné riziko vážneho poškodenia alebo ohrozenia životného prostredia.

Vyhodnotenie stanovísk

Celkovo bolo KÚŽP  doručených 23 písomných stanovísk k správe o hodnotení. Stanoviská možno rozdeliť do dvoch základných skupín – 13 stanovísk je neutrálnych (t.j. nevyjadrili súhlas ani nesúhlas), 10 stanovísk je zásadne proti. Stanoviská proti majú tri hlavné dôvody – rybárstvo (1 stanovisko), narušenie podmienok vodnej turistiky (2 stanoviská) a ochrana prírody (7 stanovísk). Stanoviská orgánov ochrany prírody upozorňujú na rôzne možné negatívne vplyvy navrhovanej činnosti a vo svojich záveroch zhodne konštatujú, že   navrhovaná realizácia činnosti „Malá vodná elektráreň Kraľovany" predstavuje podstatný, nemenný zásah do území európskeho významu Rieka Váh SKUEV0253 a Rieka Orava SKUEV0243, ktorý môže spôsobiť podstatné zmeny v biologickej rozmanitosti, štruktúre a vo funkcii biokoridoru a ekosystémov a môže spôsobiť narušenie ich integrity.

Podľa § 38 ods. 3 zákona,  navrhovanú činnosť, ktorá pravdepodobne môže mať samostatne alebo v kombinácii s inou činnosťou významný vplyv na územie sústavy chránených území môže povoľujúci orgán povoliť, len ak sa na základe výsledku posudzovania vplyvov preukáže, že nebude mať nepriaznivý vplyv na integritu takého územia z hľadiska cieľov jeho ochrany, ak odsek 4 neustanovuje inak.
Podľa § 38 ods. 4 zákona, ak sa na základe výsledku posudzovania vplyvov preukáže nepriaznivý vplyv navrhovanej činnosti na integritu územia sústavy chránených území z hľadiska cieľov jeho ochrany a ak neexistujú alternatívne riešenia bez nepriaznivého vplyvu alebo ak takéto nie sú s menším nepriaznivým vplyvom, tak sa navrhovaná činnosť môže povoliť len z naliehavých dôvodov vyššieho verejného záujmu a za podmienky uloženia kompenzačných opatrení podľa osobitného predpisu. Ak sa na príslušnom území vyskytujú prioritné biotopy alebo prioritné druhy, navrhovanú činnosť možno povoliť len z takých naliehavých dôvodov vyššieho verejného záujmu, ktoré sa týkajú verejného zdravia, verejnej bezpečnosti alebo priaznivých dôsledkov zásadného významu na životné prostredie, alebo ak podľa stanoviska Európskej komisie súvisí s inými naliehavými dôvodmi vyššieho verejného záujmu.

OBEC KRAĽOVANY, list č. 225/2012 z dňa 19.12.2012
Požiadavky a návrhy boli predložené k realizačnému variantu..

ŽILINSKÝ SAMOSPRÁVNY KRAJ, ODBOR DOPRAVY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA, list č. 6704/2012/ODaRR-002 z dňa 06.12.2012
V závere stanoviska úrad konštatuje, že vzhľadom na to, že navrhovaná činnosť je riešená v prírodne cennom území, kde ÚPN VÚC ŽK v platnom znení rešpektuje nadradenú funkciu ochrany prírody v zmysle zákona č.543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v platnom znení a jurisdikcie EÚ, Žilinský samosprávny kraj neodporúča realizáciu investičného zámeru Malá vodná elektráreň Kraľovany. Podmienky úrad nestanovil.

MINISTERSTVO ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA SLOVENSKEJ REPUBLIKY, Sekcia ochrany prírody a tvorby krajiny, odbor výkonu štátnej správy, list č. 8379/2012-2.2 z dňa 29.11.2012
Upozorňuje, že i napriek tomu že Správa o hodnotení, ako i priložené posudky sa nezaoberajú všetkými bodmi stanovenými v „Rozsahu hodnotenia" zo záverov vyplýva, že posudzovanú stavbu považujeme za taký zásah do navrhovaného územia európskeho významu SKUEV0253 Váh, ktorý môže spôsobiť podstatné zmeny v biologickej rozmanitosti, štruktúre a vo funkcii biokoridoru a ekosystémov a môže spôsobiť narušenie integrity územia európskeho významu.
V Správe o hodnotení chýba taktiež vyhodnotenie kumulatívnych vplyvov s ďalšími investičnými akciami plánovanými v danej lokalite, z ktorých najdôležitejšie sú pripravované dopravné zámery diaľnice Dl ako i pripravovaný zámer rekonštrukcie železničnej trate Žilina-Košice. Tieto skutočnosti sú v Správe o hodnotení iba spomenuté, no vyhodnotenie tohto kumulatívneho vplyvu chýba.
Ochrana toku v danej lokalite má ekologicky vyššiu prioritu, než jeho ďalšie hydroenergetické využívanie. V danom území je prioritou podpora čo najpôvodnejšieho charakteru riečneho podhorského ekosystému a existenčných podmienok pôvodných, najmä ohrozených druhov organizmov, závislých na zachovaní takéhoto charakteru ekosystému.
Na základe týchto skutočností ministerstvo v stanovisku konštatuje, že posudzovaná činnosť spolu s plánovanými investičnými aktivitami v danom území by mala významný vplyv na územia NATURA 2000.
Z uvedeného dôvodu z pohľadu záujmov ochrany prírody krajiny ministerstvo nesúhlasí s navrhovanou činnosťou v predmetnej lokalite a odporúča realizáciu nulového variantu.

MINISTERSTVO ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA SLOVENSKEJ REPUBLIKY, Sekcia vôd, list č. 62418/2012 3302/2012-6.1 z dňa 3.1.2013
V stanovisku uvádza, že v predloženom materiáli navrhovaný profil MVE Kraľovany, výkon ani výroba elektrickej energie nie sú zhodné s údajmi v schválenej koncepcii. Aj keď sa na strane 5 uvádza, že v zmysle prílohy č.1 koncepcie je možno vykonať spresnenie a optimalizáciu podľa miestnych podmienok nie je tu uvedené, či správca toku dal súhlas k týmto zmenám.

MINISTERSTVO DOPRAVY, VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SLOVENSKEJ REPUBLIKY, list č.01021/2012/3130 SCR-68837 z dňa 30.11.2012
V súlade s Usmernením MŽP SR, ktoré tvorí prílohu č. 1 ku „Koncepcii využitia hydroenergetického potenciálu vodných tokov SR do roku 2030“, kde sa ukladá v časti Všeobecné zásady pre prípravu, realizáciu, posudzovanie a povoľovanie MVE „zohľadniť existenciu plavby na vodnom toku" a v časti Usmernenie pre investora MVE „realizáciou stavby nenarušiť splavnosť vodných ciest", ministerstvo vyjadruje zásadný nesúhlas s realizáciou navrhovanej výstavby malej vodnej elektrárne Kraľovany.

MINISTERSTVO OBRANY SLOVENSKEJ REPUBLIKY, Sekcia majetku a infraštruktúry, list č.SEMaI-25-906/2012 z dňa 29.11.2012
K predloženej dokumentácii nemá pripomienky a s umiestnením stavby MVE Kraľovany súhlasí za dodržania podmienok. 
Požiadavky a návrhy boli predložené k realizačnému variantu..

KRAJSKÝ ÚRAD ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA V ŽILINE, Odbor starostlivosti o životné prostredie, úsek štátnej vodnej správy, list č. 2012/423/KLZ  z dňa 05.12.2012
Nemá pripomienky.

KRAJSKÝ ÚRAD ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA V ŽILINE, Odbor starostlivosti o životné prostredie, úsek ochrany prírody a krajiny, list č. 2012/1682-2/Dur  z dňa 10.12.2012
KUZP v Žiline, úsek ochrany prírody a krajiny má za to, že posudzovaná činnosť spolu s plánovanými investičnými aktivitami v danom území by mala významný negatívny vplyv na územia NATURA 2000, teda je v rozpore zo záujmami ochrany prírody a krajiny, a odporúča realizáciu nulového variantu.

KRAJSKÝ POZEMKOVÝ ÚRAD V ŽILINE, list č. KPÚ-2012/00467/J  z dňa 14.12.2012
Požiadavky a návrhy boli predložené k realizačnému variantu..

OBVODNÝ ÚRAD ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA V DOLNOM KUBÍNE, list č. A/2012/01215/DUD, z dňa 10.12.2012
V závere stanoviska úrad konštatuje, že navrhovaná realizácia „Malá vodná elektráreň Kraľovany" predstavuje podstatný, nemenný zásah do území európskeho významu Rieka Váh SKUEV0253 a Rieka Orava SKUEV0243, ktorý môže spôsobiť podstatné zmeny v biologickej rozmanitosti, štruktúre a vo funkcii biokoridoru a ekosystémov a môže spôsobiť narušenie ich integrity. Spolu prestavujú terestricko - hydrický biokoridor nadregionálneho významu s veľmi priaznivými parametrami konektivity.
Botanicko - ekologickým aj ichtyologickým prieskumom boli zistené závažné vplyvy navrhovanej činnosti na biotopy i vodné organizmy. Danou činnosťou dôjde k trvalému poškodeniu a k fragmentácii biotopov, k zmenám ekologických podmienok a k zníženiu biodiverzity v neprospech druhov a biotopov, ktoré sú predmetom ochrany daného územia.
Ochrana toku v danej lokalite má ekologicky vyššiu prioritu, než jeho ďalšie hydroenergetické využívanie. V dotknutom území je prioritou podpora čo najpôvodnejšieho charakteru riečneho podhorského ekosystému a existenčných podmienok pôvodných, najmä ohrozených druhov organizmov, závislých na zachovaní takéhoto charakteru ekosystému a jeho bezprostredného okolia a ochrane pred zásahmi meniacimi stav dotknutého územia, resp. zhoršujúcimi existenčné podmienky bioty vodného toku a narušenie integrity územia európskeho významu. Ak by sa činnosť realizovala bude to znamenať celkovú zmenu biodiverzity a to nielen na lokálnej úrovni.
Z uvedených dôvodov je realizácia predmetného investičného zámeru v rozpore so záujmami ochrany prírody a krajiny a jeho realizácia je neprijateľná. Navrhovaný a doporučený je nulový variantu t.j. stav bez realizácie navrhovanej činnosti.

OBVODNÝ ÚRAD DOLNÝ KUBÍN, ODBOR CIVILNEJ OCHRANY A KRÍZOVÉHO RIADENIA, list č. OCOaKR-2012/00630-038, z dňa 5.12.2012
Nemá pripomienky.

OBVODNÝ POZEMKOVÝ ÚRAD V NÁMESTOVE, list č. OPÚ-2012/00374-BG6-DK-JAV z dňa 5.12.2012
Požiadavky a návrhy boli predložené k realizačnému variantu..

OBVODNÝ ÚRAD PRE CESTNÚ DOPRAVU A POZEMNÉ KOMUNIKÁCIE V DOLNOM KUBÍNE, list č. 2012/04295-002 z dňa 11.12.2012
Nemá pripomienky.

ÚRAD PRE REGULÁCIU ŽELEZNIČNEJ DOPRAVY, Sekcia špeciálneho stavebného úradu, list č. 9964/12-S4-S/Ta z dňa 6.12.2012
Požiadavky a návrhy boli predložené k realizačnému variantu..

REGIONÁLNY ÚRAD VEREJNÉHO ZDRAVOTNÍCTVA so sídlom v DOLNOM KUBÍNE, list č. 213/2013-HŽP z dňa 4.1.2013
Nemá pripomienky.

SLOVENSKÝ VODOHOSPODÁRSKY PODNIK, š.p. PIEŠŤANY, list č. CZ 30712/2012/210 z dňa 26.11.2012
Nemá pripomienky.

SLOVENSKÝ VODOHOSPODÁRSKY PODNIK, š.p. BANSKÁ ŠTIAVNICA, list č. CZ 13 140/2012 z dňa 19.12.2012
Požiadavky a návrhy boli predložené k realizačnému variantu..

ŠTÁTNA OCHRANA PRÍRODY SLOVENSKEJ REPUBLIKY BANSKÁ BYSTRICA, list č. ŠOP SR /3929/12, z dňa 22.11.2012
Navrhovanú výstavbu MVE Kraľovany považuje za taký zásah do navrhovaného územia európskeho významu SKUEV0253 Váh, ktorý môže spôsobiť podstatné zmeny v biologickej rozmanitosti, štruktúre a vo funkcii biokoridoru a ekosystémov a môže spôsobiť narušenie integrity územia európskeho významu. Zámer činnosti je v rozpore s iniciatívou Slovenského rybárskeho zväzu, na návrh ktorého bola dotknutá oblasť vyhlásená za CHRO (chránená rybárska oblasť) v záujme ochrany genofondu rýb a skvalitňovania stavu pôvodných druhov rýb.
Už v roku 2000 MŽP SR v rámci procesu hodnotenia vplyvov na životné prostredie vo svojom záverečnom stanovisku výstavbu MVE na Váhu v takmer identickom profile neodporučilo. K podobnému záveru sa došlo aj pri posudzovaní zámeru na využitie hydroenergetického potenciálu Váhu v úseku Krpeľany - Ružomberok (RNDr. Dušan Mandák - Ekospol, Banská Bystrica, november 2006).
Predchádzajúce zámery výstavby sústavy MVE na Váhu boli pracoviskami štátnej ochrany prírody v minulosti odmietnuté. Vzhľadom na to že v terajšom návrhu realizácie MVE Kraľovany sa nenachádzajú podstatné zmeny, ŠOP SR opätovne nedoporučuje vydať kladné stanovisko k realizácii MVE Kraľovany a navrhuje realizáciu nulového variantu.

ŠTÁTNA OCHRANA PRÍRODY SLOVENSKEJ REPUBLIKY, SPRÁVA NÁRODNÉHO PARKU VEĽKÁ FATRA, list č. NPVF/980/2012 z dňa 3.12.2012.
Stanovisko je takmer identické so stanoviskom ŠOP SR.

SLOVENSKÝ RYBÁRSKY ZVÄZ – Rada Žilina, list č. 2609/1473/12-OTV z dňa 5.12.2012
Vzhľadom na rozsah negatívnych vplyvov na vodný ekosystém a rybárstvo, ktoré predstavujú neporovnateľne väčšiu hodnotu v porovnaní s prínosom vo forme energetického zhodnotenia predmetného úseku, Slovenský rybársky zväz odporúča nulový variant riešenia navrhovanej činnosti.

KLUB SLOVENSKÝCH TURISTOV BRATISLAVA, SEKCIA VODNEJ TURISTIKY, list  z dňa 30.11.2012 Hliník nad Hronom
Klub slovenských turistov (ďalej len „KST“) s výstavbou predmetného vodného diela zásadne nesúhlasí.

ING. JÁN TOPERCER, CsC., RNDr. DANA BERNÁTOVÁ, CsC., samostatní vedeckí pracovníci Botanickej záhrady UK Blatnica, list z dňa 7.12.2012
Odporúčajú orgánom starostlivosti o životné prostredie ako optimálny nulový variant a nepokračovať s prípravou tohto ani iných realizačných variantov MVE v tomto profile v budúcnosti. 

Prvá oravská energetická, s.r.o., DOLNÝ KUBÍN, list z dňa 7.1.2013
Požiadavka bola akceptovaná a subjektu bolo priznané postavenie zainteresovanej verejnosti.

Informácia : 

MINIsterstvo životného prostredia, odbor posudzovania vplyvov na Životné prostredie,   zo  dňa 18.05.2017

Záverečné stanovisko  (číslo : 1294/2017-1.7/ml) vydané Ministerstvom životného prostredia SR podľa zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
Názov :  Diaľnica D1 Turany – Hubová 
So zmenou navrhovanej činnosti „Diaľnica D1 Turany – Hubová“ situovaná v katastroch obcí a v k.ú. Turany, Krpeľany, Ratkovo, Šútovo, Kraľovany, Stankovany, Švošov a Hubová – sa súhlasí.
Odsúhlasený variant : Súhlasí sa s predloženým variantom V2 tunel Korbeľka a Havran, spracovaného a vyhodnoteného v správe o hodnotení s SSÚD v alternatíve 2 (Švošov), s ekoduktami v oboch šírkových alternatívach, v oboch alternatívach vetrania (cez vetraciu šachtu aj odsávaním zo západného tunela) a s niveletou tunela v alternatíve nad hladinou podzemnej vody.

4.Informácia pre povoľujúci orgán o zainteresovanej verejnosti

Zainteresovaná verejnosť je podľa § 24 zákona č. 24/2006 Z. z. verejnosť, ktorá má záujem alebo môže mať záujem na postupoch environmentálneho rozhodovania. 
V procese posudzovania vplyvov navrhovanej činnosti „Malá vodná elektráreň Kraľovany“ bola identifikovaná zainteresovaná verejnosť, ktorá spĺňa podmienky stanovené v §24 - právnická osoba, ktorá podala písomné stanovisko, z ktorého vyplýva jej záujem o rozhodnutie v rámci povoľovacieho konania podľa osobitného predpisu postavenie účastníka konania. Jedná sa o právnickú osobu: Prvá oravská energetická, s.r.o., IČO: 315 733 04, Medzibrodie 50,026 01 Dolný Kubín. 
Zainteresovaná verejnosť má podľa § 24 právo aktívnej účasti pri príprave a povoľovaní navrhovanej činnosti, a to v celom priebehu procesu posudzovania vplyvov až do vydania rozhodnutia o povolení navrhovanej činnosti vrátane  podania písomného stanoviska podľa § 23 ods. 4, § 35 ods. 2, účasti na následnom povoľovacom konaní pri splnení podmienok stanovených v § 24, na predloženie pripomienok podľa § 30 ods. 6, účasti na konzultáciách a práva účasti na verejnom prerokovaní navrhovanej činnosti.

VII. POTVRDENIE SPRÁVNOSTI ÚDAJOV

1. 	Spracovatelia záverečného stanoviska
Okresný úrad Žilina
odbor starostlivosti o životné prostredie
Ing. Dagmar Grófová 

v súčinnosti s   

MŽP SR Bratislava, odbor OP a K 
MH SR Bratislava
RÚVZ Dolný Kubín

2. 	Potvrdenie správnosti údajov  podpisom oprávneného zástupcu príslušného orgánu, pečiatka 
 Okresný úrad Žilina
 odbor starostlivosti o životné prostredie
 RNDr. Drahomíra Macášková
 vedúca odboru 

3. 	Miesto a dátum vydania záverečného stanoviska
Žilina, 30.06.2017